2 5 z I 783- 081. JVov. Dec. 
högfta grad af gäsning, fom kallas Forrutt' 
nelfe. 
19. §. Imedlertid åro Gåsning och Förrut- 
nelfe de ypperfta medel til kroppars upplös- 
ning uti de aldrafinafte och flygtigafte delar. 
20. §. Gäsning (14. §.) befordras igenom 
ett vifst mätt af värme, luft och vatten ; men 
hindras af brifk på fådana åmnen. 
21. §. Innan Svenfka Thermometren upp- 
ftigit till 12° (dä vår andedrågt förft fkonjes) 
uppkommer ingen gåsning, förr gro icke hel- 
ler våra vanliga åker- växter; hvilka af en allt 
for ftark värme och köld dödas. 
22. §. Men de måfta hinder för Gåsnin- 
gen, kunna vid åkerbruket, med litet befvår, 
förekommas. 
23. §. Brift pä Värme kan ofta ärfåttas ige- 
nom fådana åmnen, fom gala med värme , 
och ofverflödig hetta kan igenom vattning af- 
hjelpas. 
24. §. Brift på Luft årfåttes igenom åker- 
jordens afpaffade löshet och vädrande, me- 
delft plöjning och kupning, med fmala och 
ryggade tegar. 
25. §. Brift på vatten förekommes igenom 
en fådan jord-blanning, fom långil qvarhåller 
nödig fuktighet, och det öfverflödiga vatt- 
net kan igenom diken och ryggar afledas. 
26. §. Det obegripliga ämne, fom fåtter 
Deg och Vört uti gåsning, kallas egentligen 
Qåfii men fom den år allt för koftbar, att uti 
åkerjorden använda; få mäfte man där betjena 
fig af andra åmnen, under namn af GöJ/J. 
27. §. Annuirkn. Herr Thom. Henry hat 
val upptäckt ett lätt, att tillreda Galt af Mjöl 
och 
