254 i?83- Nov. Dec. 
ruttnelfe. Se Priestley's Obfervttiont on dif- 
ferent Kinds of Air. London 1-72 &Cs g ; vo. 
34. §. Men gåfande (brinnande) godfel 
gäfer icke allenaft enfam, utan f orfåtter äfven 
i gåsning och förruttnelfe fådana ämnen, fom 
åro dertii mindre benägna. 
35. Anmarht. De tjockafte grenar , få af 
Barr- fom Lof-fkog ruttna fnart uti en fam- 
ling af godfel eller urin. Se k Socrare Kuftiquc 
eller Wirthfchaft eines Pkilcjopbifcben Baners. Zu- 
rich 1761. 8-vo. 
36. §. Huru mycket gåfande godfel be- 
fordrar en frodig våxt, fynes balt på den (ad, 
fom kommit att gro i gödfel-hogen , hvarålt 
hon får få många itjelkar, blad och blom- 
mor, att hennes frö icke hinna til mognad. 
37. §, Svartmylla bellär af forruttnade Djur 
och Örter; men enar deffe ännu icke b Ii t vi t 
mer förftörde , ån att fporr märkas till deras 
organifka byggnad; fa innehåller hon nog äm- 
ne til gåsning. 
38- §. Anm&rkn. Denna jord är få drifvan- 
de, att hon, til vanlig täthet befådd , gifver mer 
halm, ån frö, hvilket altid händer då gasnin- 
gen år alt för ftark. 
39. §. Således kan en åker ofver behof 
gödas och den annars fördelaktiga gåsningen 
dar til en fkadlig högd updrifvas. 
40. §. Imedlertid finnes håraf, huru god- 
fel, få fom det för åkerbruk tjenligalle åmnet, 
aldrig nog kan famlas och vårda \ 
4r. §. Anm. Man må fkryta, fä mycket man 
vill med det Tulliflw Ikeroroketj fä blir icke 
defs mindre en vål inråttfd fainiing af godfel, 
hvad 
