lySl^ 06t, Nov. Decemb. 323 
fkogarne, och tvårt om, at råte fom man knapt 
finner en fjäder i fkogen , ankommer i halt et 
ftorc ofverflod afallahanda vild-tbgel. Det flcuN 
le fägna Kongl. Academien, om nägon viile fo- 
rctaga fig, at med flit utröna orfakerne tii alla- 
handa Vild-fogels flyttningar och olika mycken- 
het fomliga är. 
IV. Hår i Norden, hvareft icke allenaft 
Sjoarne, utan ock ofta fjelfva Hafvet om vm- 
teren betåckes med is, är ej fålHynt, at Hora 
Råkar, eller fprickor, finnas pä ifarne, hvilka 
då de åro breda, med öppen fjo imellan bråd- 
darne, kallas Vakar. Det år ock bekant, at når 
Ifarne f åledes fpricka, Iker det med mycket dan 
och brak. Men Academiens Ledamot, Herr 
ProfcfTorcn A. Gadd , har här vid anfört 
nägr^-cymftåndighetcr , (om förtjäna at anmärkas. 
Råkar på ^Ifarne uti Inl joar^ upkomma gemen- 
ligenej forr ån i Januarii , Februarii och Martii 
månader. I åar och backar gå de iållan tvårs 
ofver, utan gemenligen längs efter ån; men uti 
fjoar hålla de ingen vils direélion, utan ftråcka 
fig mail efter Sten-ror, Sand-bankar eller grund: 
hvarfore ock råkar åro allmännare uti grunda fjoar 
med flenbottenjånuti jåmndjupa ijoar med gyttje- 
botten. Dock tyckas Räkarne måft fororfakas 
af någon häftig och mårkelig vattnets ökning 
eller minikning i fjon, härrörande af hvarjehan- 
da orfaker : ty i bagge håndelferne måfle Ifen 
fpricka och lämna farliga vakar eller opningar. 
På Alands-Haf upkomma de florfta Råkar, når 
det länge biåfer Sunnan eller Syd-Wcil, famt 
vid infallande Hafs-flod. Mårkvärdigaft hår- 
vid år, den häftighet och våldfamhet, hvarmcd 
dcfsa Råkar updrilVas. Stora jordfafta ftenaroch 
klip. 
