i6 1784. (^(^^n. Febr. Mart. 
den folroken, fom var forliclne foiTimar, hvil- 
ken förefallit mig mindre dels begriplig dels 
naturlig. Orfaken til fol röken forlidet är, är 
väl hufvudfakligen den famma, fom den för- 
ut varit, och fynes mig lattligen kunna hån- 
ledas af den tunga lutten iom år, dä lång- 
varigt (blfken med hög Barometer inträffar. 
Solens värmande kraft, fkaii dä draga up ur 
jorden en myckenhet vaporer och exhaiationer, 
hvilka blandas med lutten och ju längre den- 
na torka, och folfkens-vådret varar, ju ftörre 
mångd vaporer fl^all tillika i luften upfliga. 
Deffa fkoia dä efter hydroflatHlce lagar, blan- 
das med luften och Immia i den famma , och 
fom luften ar tung och condcnferad m.ed hog 
Rarometer, fä kunna icke heller deffa vap- 
orer coaguleras til moln och droppar, utan 
mälle famfällt med den rena luften utgöra et 
tjockare pcllucidt fluidum, fom altfä bör förtaga 
en del af Solens klarb.et och reprefentera hen- 
ne, fäfom en flags dimba eller rök vore imel- 
ian henne och ofs. Derföre händer ockfä, at 
denne folrök tyckes vara Ibrkalt mornar och 
aftnar, vid Solens up och nedergang, emedan 
foHlrålarne då {l<oia paflera en längre väg, ige- 
nom denne med jordens exbak^tioner uplylde 
Juften , än dä Solen är högre äfvan för horizon- 
ten. Lät A EF Tab. i. Fig. i. föreliälla jordens 
Spher, DHG ytan af den, utaf förcnåmda evapo- 
rationer upfyldc luiten. Lät A vara et Ifälle 
på jorden, och K A B defs horizont-plan. 
Om dä il län A drat^as linier AB uti Hori- 
zontens plan, och A C, AD, hvilka göra 
jiörre och ftörre vinklar med denne plan, fä 
flull AB vara iloril af alla rata linier^ fom 
kun- 
