1784- ^P^"' J^^J* 97; 
Fjällen nårmaft Riks-grånfen har jag ej 11 
färdeles befarit, men deras arter åro at llerr 
Landshofdingen Baron Tilas och BergmåRa- 
i:cn Cronstedt förut befkrifne. Flokalk fin- 
nes iiundom, men ej mycket ofta, bäddad på 
hällarne vid vattudragen C^'). 
I deffa fjåli finnas malmgångar, hufvudfak- 
ligaft af koppar ('^'*)^ näftan altid anvuxne och 
med fä grader under horifonten llupandej gang- 
arterne äro näftan like med hällarne, och fldl- 
jas endaft med inblandningar af fkörl, Zeo- 
iith och kalk-arter, hvilka fiftnämnde, anfi<utne 
i drushol, åro förädlande, men tåte och i fpat 
form, ej mindre förtryckande ån hålieflintan. 
Den regel, fom framl. Landshofdingen Ba- 
ron Tilas frän Röras i fin Stenrikets Hiftoria 
anmårkt, om gängarnes förtryckningar af of- 
vanliggande högder, håller i deffa bergen alde- 
ks ftånd, faftån Bergsman, fom determinera 
orden förädling och förtryck efter oeconomi- 
fl(a förem.äl, dermed förvillat fatfen. 
En gäng blir under ofvanliggande högder 
altid fammantryckt och får mindre mägtighet, 
men ^malmen faller ock altid då mer^ famlad 
och rik: fådant utvifa Guftafs och Areflaite 
grufvor i Jemtland, ej mindre än Förhoppnings- 
grufvan i Härjedalarne under dälderne 
. jGj der- - 
vande fpa ckftemsartade hallar kan vid annat tilfålle 
forfcjena närmare granlkning. 
. (*) Häland och Mo i Uudersålrer, R© i Kall, Liusne- 
dals marinor-brott 
Vid Alden i OiFerdal år en Blygrufva, faft med 
férlutt, arbetad, vid Ljusnedal finnes en godartad 
qvickftens järnmalm, liggande i hängandet mot Blix». 
grufvans koppargäng. 
Handöls gingen tyckes åfven geaom okad mäg« 
