io6 1784- ^P^' ^^^j' ^li'^' 
77intevta faponacea^ fom man vet, fS val af vatten 
fom fpiritus vini kunna uplöfas 
§. 3. Man kan medelfl krita ll:ilja fyran 
frän vinften, hvaraf et uti vatten fvårlöll medel- 
falt upkommer, under namn af calx tartarifata ; 
famma egenfkcp har ock Citron-faft^ dels fy- 
ra förbinder fig m.ed kalken, och utgör der- 
med et dyhkt falt, fom likaledes uti ganfka li- 
ten quantitet iöfes uti vatten, hvaraf dä följer, 
at, fom hvarken något gummofum eller fa-pona- 
ceum äger affinitet til kalk, fjelfv^a rena fyran 
med kalken fig eniamt forenar, fom fedan 
med vitriol- fyran äter låtteligen kan fkiljas 
derifrån. 
§. 4. Man tager til ex. en kanna klar Ci- 
tron -faft, fom uti en rymlig glas kol f fättes i 
fand, och når fyran kommit i lindrig kokning, 
tillägges efter hand, et litet n;edblad i fonder, 
af torkad och pulveriferad famt förut vägd kri- 
ta, under ftändigt omrörande med en trådfpade, 
tils ingen gäfning mera märkes. Til en kan- 
na god Citron -faft åtgår gemenligen 10 lod 
torr krita. Derpå tager man kolfven utur fan- 
den, och fåtcer den atlides, dä den med Citron- 
fyra mättade kalken {calx citratay fnart fätter 
(*) J^^g nploftc nemligen detta tjocka mngma , hvari- 
frän fpiritus vini var afdeftillerad, uti vatten och iatu- 
rerade detfumma med krita; ledan lyran på detta 
fättct var llvild derifran, lat jag det bruna vattnet 
afdunlla til tjockiel: af ct extract, det iiade en balk 
fmak, och \bi\c lig lä väl i vatn fom fpiritus vini; 
det förvandlade lig helt och Kallet i lockerfyra. dä 
fpiritus nicri n^igra gangor därofver abfrrahcrades ; 
men \.\v cryfrallirerade fyra undergår, af falpctter- 
fyra, ingen förantiring. 
