X784- -^V^'* ^^]* <^^^^^- 115 
jknytnåfva, liknar til ytre anfeende fä fullkorn- 
Jigen qvarts, at den ftarpfyntafte kännare låtte- 
ligen bedrages. Den andra röjer genom knö- 
lighet, eller likfom fmä updriina kulor, någon 
likhet med zeoiith, och analyfis gifver ofyike- 
lig bekråftelfe, ty af m cent ner ar b alle Sy kifel 62^ 
lera iS^ kalk utan luft fyra 16 och vatten 4. i 
-. Hårutaf kan inhämtas, at i) hårdhets gra- 
den ej kan antagas fåfom något fpecifikt kän- 
nemärke, och än mindre, fom generifktj 2) at 
hårdheten ej egenteligen beror af ingående ki- 
felns mängd, ty den röda Ådeifors zeolithen 
hyfer deraf mera, ån någon af de tvä eldflåen- 
de, fom nu äro befkrifne, utan at rifva ftälet, 
$. 8. I anledning af Zeolither, får jag nSm- 
na en ftenart, fom förlidet år fanns i Hålleilads, 
bergslag, och tros böra foras til dem. Herr 
Geschv. Troil lämnade mig deraf en hand-, 
ften, innan min afrefa från Medevi, Jag hade 
dä ej annan utväg til underfökning, ån blas- 
röret, och för detta var förhållandet zeolitifkt 
Men jag vifste, at delfa förfök ej altid äro tii- 
råckeliga, och anftälte derföre, vid min äterkomft 
til Upfala, analyfis, fom ytterligare öfyertygade 
mig om nödvändigheten, at ej för mycket lita 
pä blåsröret. Det år i fig fjelf helt klart, at 
flera blandningar, ån den fom finnes i zeolith, 
kunna hafya den förmågan at fmålta med up- 
vållning, man känner ock zeoUther, fom ej 
up vålla, ja icke en gång vifa tydlig fmältning. 
Utflaget af mina förfök blef, at en centner Mil 
kifel j-j-, kalk 24.7, lera 2./, magnefia ö.j-, järnkalk 
o.j^ famt vatten och luftfyra ihop ly, 
I filllidne Januarii månad, fkickade Herr 
Carl Rinman mig ea ften af famma art, tilli- 
ka 
