1784- ^^^S* ^^/^^- i8i 
Rhabarber-jorden ej annat kunna vara, ån en med 
; citron- eller vinftens-fyra måttad kalk; men 
I Ibm denna jord iiti diftillerad ättika år aldeles 
oloflig, en egenfkap fom hvarken calx citr. 
eller tartarifata tilkommer, bekom jag anled- 
ning til följande foriok. 
§. 2. At förfl; fä denna jord-art fkild frän 
Rhabarbern, pulveriferas roten något groft och 
infunderas i varmt vatten, dä mucilaginofum och 
' trädarne upiofas och jorden bäft lofsnar, fom 
förlt fåtter lig pä botten, i anfeende til defs 
ftörre egna tyngd ån Rhabarber partiklarnas, 
når blandningen hvilat en liten ftund, afhåiles 
det gilla vatnet med de deruti fimmande trä- 
darne, och pä den quarliggande jorden flås 
åter värmet vatten famt omröres, och när jorden 
fatt fig, afhälles vatnet åter. Med denna af- 
tvättning fortfares fä ofta, tils jorden ärhällit 
en fullkomUg hvithet. Et Ikalp. Oft»IndifR 
Rhabarber har gifvit mig, på detta fatt trafte- 
radt, å~ lod fädan torkad jord fom imellan fin- 
gren hknar fin fand. 
§. 3. Fa" lod håraf kokade jag | timma med 
lika mycket vitriol-fyra fom med 20 lod vatten 
var utfpädd, därpä filtrerade jag uplöfningen, 
och reften, fom quarlemnades oloft, utlutade 
jag med hett vatten, fom efter torkningen än- 
nu vägde 3 quintin, och liknade fin fand fom 
förut; dä jag kaftade litet häraf uti glödande 
digel, tände den fig och lemnade calx aérata 
qvar. Således fäg jag här ftrax, at fyran, hvar- 
med kalken är förenad, hvarken år citron- 
eller vinftens-fyra, ty eljeft hade vitriol- fyran 
fåkert utdrifvit deffa fyror helt och hållet, 
fom nu allenaft har ftedt til en liten del. Den 
filtr«- 
