i84 1784. J^^'/- Sept 
blandade jag fä mycket falpeter-fyra ti!s bland- 
ningen blef ganfla fur; f!;rax vifadc fig en an- 
fenlig mångd fniå cryflaller, til anfeeivde fom 
cryft. tartari, och affkolgde dem med kalt vatten. 
De hade en ganfl^a fur fmak, uti glödande di- 
gel fmålte de och rökte utan nSgon fårdeles 
lukt, och quarlåm.nade et grått alkali, et for- 
hållande, fom aldeles öfverenskommer med 
fal acetofellis, och fom öfvertygade mJg, at 
Rhabarber-jordens befiånds delar ej annat åro, 
ån kalk mättad med acetofell-fyra. Samma 
jordart upkommer, når fal acetofell^e fatureras 
nried alcali och blandas uti en kalk- folution , 
eller ock når en uplöfning af fal acetofellas 
blandas uti kalk-vatten. Jag kan ej begripa, hu- 
ru Herr Modhl kunnat fåga, at fyran- i Rha- 
barber-jord år vitriolifk, och denna ialodes vo- 
re gips, et päftäende, fom aldrig kan bevifas (*). 
§. 6. Sedan man af fiera forfök blef öf-- 
vertygad, at alcali uti fal acetofells var en 
producl af fjelfva vegetation, fä val fom alla 
andra alcalier uti växtriket, ånftältes fiera för-, 
fok at fldlja fyran dcrifiån; hvartil i fynner- 
het nyttjades krita. Man fölgde famma me- 
thod fom man brukar at feparera fyran från 
vinlten. Det lyckades ock fä vida, at den öf- 
verflödiga fyran uti acetofell-faltet attraherades 
af kritan, håraf upkom et co.mpolitum fom 
uti vatten var aldeles olöfligt (en verklig Hha- 
barber-jord). At nu fä fyran åter frän kalken, 
nyttjades vitriol-fyran, men fom forfoket ej lyc- 
kades, emedan man fnart blef varfe, at acetofell- 
lyrans 
(^) Entdeckiing des Selenicen ixi der Riiabarber. Pe- 
tersburg 1774. 
