274 1784- 
Deffa förfok gjordes åfven under famma 
tid af fiere Phylici i Paris, och i Dyon af Hr 
Tartelin i dårvarande Academiens Labora- 
torio, men utan framgång. 
Uti få befkaffade omftåndigheter är det utan 
tvifvel (akraft, at upflcjuta fit om.dömme och 
utlåtande til defs Auftor, fom tyckes mer ån 
en gäng hafva obferverat detta Phenomen, 
hunnit determinera de råtta omftåndiglieterne, 
fom dertii åro nödvåndiga, få at hvar och en 
Chemift må kunna verklUlla det under fina 
egna ögon. Imedlertid tror jag kunna upgifva 
några obfervationer , til bedyrkande af den 
Etiologie, fom ledt Hr Achard p3 deffa forfök. 
Jag påftår ej med honom, at fom ädla fte- 
nar nu åro oloshga, fä bor uplösnings-medlet 
hafva ftilt fig aldeles från det uplöfta i fam- 
ma moment fom cryftailifation flkedt; denna 
fuppofition ftrider emot de råtta och allmänna 
folutionslagarne, enligt hvilka en del af up- 
löfningsmedlet nödvändigt fladnar qvar med 
den uplörta materien; derföre har ock den be- 
römde Profeffor Bergman, dä han upgaf frå- 
gan: om kalken ingår ren eller mephitifk uti 
ådla ftenar, fjelf varit fallen iör den tanken, 
ar kalken dar uti finnes Jatnrcrad med luft fyr få 
mycket mer, fom han vid deras Chemifka fön- 
derdelning altid rönt en förlu(t i vigt, hvil- 
ken han ej kunde tilfluitva annat ån luftfyrans 
förflygande. Emedan ådla llenar åro olcslige, 
dä de en gång vunnit deras fafta tilllånd, flu- 
ter Hr Achard deraf, at uplosningsmedlet 
aldeles blifvit afOdldt, men denna llutfats fy- 
nes mig ogrundad; ibland en mångd exempel 
jag kunde anföra pä kroppars olöslighet i et 
