1784- ATov, Dec. 
2S7 
ftruélur, eller för deras ombyte af fårg fommar 
och vinter hos olika fexus. 
Den minfta af Loxierne, är L» Aftrild, fom 
"fnart fagt, år den minfta ibland fogiarne i all« 
månhet. Denna finnes pä flera ftållen uti Co- 
lonien och häller fig i fynnerhet vid gärdarne 
och aldramåft uti trågardarne, dar den äter fron 
oeh gor fkada. Allmänt kallas den Roodbec- 
kjes och håller fig altid i ftora troppar, lamt 
döljer fig få nått under gräs och grönfaker, 
at man ej Utteligen blir den varfe. 
Loxia fulphurata, kallas af Colonifterne Gul- 
fink (Geel vink). Häller fig gerna längre in 
i Colonien ifrån Cap, vid byarne hälft vid vat- 
ten-backar. Bygger fina bon i träd och bu- 
fkar, håift i lundar vid gärdarne, och det fam- 
ma hängande, med öpningen ned ät famt en 
läng hals af hö ihopftätadt. Denna år gul och 
faller på ryggen något i grönt, flor fom en 
Domherre och ändrar föga eller intet färgen. 
Den häller fig väl altid i myckenhet, men år 
ej känd för, at göra fä ftor mada, fom L. orix. 
Loxia capenfis kallas Svart Fink , (Svarte 
Vink) för fina helt fvarta och fammetslika fjä> 
drar, fom Hannarne iä emot parningstiden. 
Häller fig mera pä fålt, ån vid gårdar, aldra- 
måft i bufkar vid åar och bäckar, famt fl<ylles 
ej på långt när för at göra få mycken ji^ada, 
fom L. orix. 
Loxia orix kallas Guld-fink eller Röd-fink 
(Goud vink, Roode vink) öfver alt i Colo- 
nien, där denna år almånnaft och (kadeligaft:. 
Häller iig vid åar och backar, fom åro bevåxte 
med högt grås eller vafs, hvari den bygger 
»fina bon. Om- qvållarne, dä de frän äkeriäl- 
U 4 ten 
