loo iSo^^ Apr. Maj, fftm. 
kalla Climaten. Medelfl en nogare eftertanke, 
har man genom konftens åtgärd lårt at gora 
desfe for kölden ömtåliga främlingar ti il våra 
egna, och at kunna bringa dem till både 
frukt och mognad. Det år nogfamt bekant, 
at en olika grad af varma bidrager till en 
och famma Våxts mer och mindre frodighet, 
fårdeles då den famma hårflammar från de 
hetare Luftftreken; ifynnerhet fynes den haf- 
va märkligt inflytande på fruktens fmaklig- 
het. Mitt yrke har under en niångd af år 
gifvit mig anledning at gora obfervationer i 
detta affeende, och at famla dem, under det 
at jag fokt utröna den for olika Climaters 
våxter båft pasfande temperatur om de hos 
ofs fkola drifvas och i]<:6tas. Som jag fmick- 
rar mig, at desfe möjligtvis kunna medföra 
någon nytta for dem fom vårda Växtrikets 
aifter, har jag den åran at i korthet til Kongl. 
Vett. Academiens granfKning aRemna desfa 
anmärkningar. 
Jag delar de (lags Tråd och Våxter åt 
hvilka vi for ernåendet af deras frukter, måfle 
gifva husrum och en varmare Ikotfel uti två 
Clasfer; neml den forila, hvartil fådane ho- 
ra fom våxa uti Indien och Africa emellan 
våndkretfarne; de åro t. ex. Ananas, Pifang, 
("Mufa paradifiaca) Caffétrådet, Thtbuikeii 
och Sockerrören; desfe fordra en varma af 
BO til 3 5 grader efter vår (Celfii) Thermo- 
meter. 
