1 681 /^öj, Apf^ Maj. 
fak åtföljer den afven fifta afdelningen, och figurern^l 
bemårkelfe, Iro lä mycket fom rummet tillåter, utiatt p| 
fjelfva tabellen. 
Vid jfigura ovata bor anmärkas, att med enfamt o- 
•yata forftas altid ovali-ovata. Äfven bor elliptica enfamt; 
utin^trka ovali^elliptica' — Någon torde anfe forma el-? 
liptic^ får rnindre nödvändig låiom ^otanilkt konft-ord- 
Map finner ock, att Linné uti Flora Lapponica brukar 
endaft figura elliptica, och det i famma bemarkelfe fom 
ovalis. Uti Hprtus Clifforti9.nus förekommer ovalis pa 
c3e flåfle ftållen, men tabellen utvifar en ricktig figura 
^l|iptica. Sedan betyder ovalis och elliptica uti Linnés 
fiirifter altid en och farnma figur ånda fill år 1756; da 
elliptica uptages i en ny och farlkildt bemarkelfe uti 
Dislerfation Centuria 2-, plantarum p. 9. (Ajnoen, Acad. 
Vol. 4. p, 305 ) Därefter brukas den på några ftållea 
både i Ampenitates Academicae pch Species Plantarum, 
famt flutelig^n flereftXdes i Mantisia Plantarum altera. 
Linné den yngrp anvundpr denna figur få val enfam fom 
i fammanfåttning mänga gånger i Supplementet. Det 
Ir fåledf s otvifvelaktigt att Linnéerne ej anfett den for 
pnyttig, Det år yui fant att ii^an fkulle kunna utmlrk;^ 
t. ex. pvali-elliptica med oblonga ad utrasque extremir 
tat^s rotundata, och oblopgo - elliptica genom lanceolata 
^d utrasque extremitates rotundata; men detta åger dock 
|iti fig nägop motflgelfe, emedan Ilngden år mindre ån 
en figura oblonga och lanceolata bor aga. Utom defs 
%T t. ex. Capfula Caricis fJiformis elliptica och tillika ro- 
ftellata, hvilket knapt utan ellip41ka figurens anvåndand^ 
kan uttryckas, 
Pl medfSljande Tabell foreflåller: 
^g. 43. capfula C. faUefientis ore integerrimo. 
44. capfula C. fparieoc ^ och b. C. cufpidatae ore emarr 
ginato. 
45. capfula C ghreofx finu oris disrupto, ozh C, hc- 
honaflis finu oris riniaeformi. 
46. capfula 6\ lagopina ore bilabiato. 
47. capfula C, hinervis ore bilobo, och d. Cavicis ca^ 
fianecc ore unilobo. 
