I787" c^'^^' Febr. Mart 21 
gande fkapnad. Men faft än man fikulle kunna 
tvifia på des verkliga fammanfättning, famt åf- 
ven komma fä iångt at dåruti uptåcka nägot 
annat grofre grund-åmne, eller ockfä någon 
metaliifl^' jord uti et tilftänd, hvarom vi nu ic- 
ke hafve den minlla mifstanke, fä år det lik- 
väl icke mindre fäkert, at denna fammanfätt- 
ning, fädan fom den år, utgör en våfendtelig 
beitåndsdel uti Tackjärn och uti Stål, och pä 
famma fått icke linnes uti Stångjärnet. Nu me- 
ra år det fäledes lått at kunna gifva råtta or- 
faken til de fläckar, fom fyror beftåndigt fram- 
bringa pä Tackjärn och Stål, och fom me4 
famma fyror icke mårkeligen kunna frambrin- 
gas pä mjukt jårn, de härröra icke af annat, 
ån en qvariemnad Blyerts. 
Sedan föregående bevis til Järnets fonder- 
delning och underfokning i allmänhet blifvit 
anförde, kunde äter dårtil låggas många anled- 
ningar och fldl til des fammanfåttning igen. 
Det förlta och oemotfågeligafte år den omftän- 
digheten at Stäl kan erhållas igenom famman- 
fmältning af Tackjärn och Stångjärn. Emedan 
det förra har öfverflöd af det ämne, fom fattas 1 
det fednare, fä kan en medelfort af järn, fådan 
fom Stäl, utan något annat förbehåll eller vilkor 
upkomma af denna jämna och inbördes för- 
delning af famma ämne, fom hår går för fig; 
h vilket ockfä verkeligen händer. 
Om Tackjärn är et Stål, fom är öfverla- 
ftadt med Blyerts, bör Stål, då det fmältes 
med Blyerts eller med kolliybbe, återtaga fam- 
ma kännemärken och egenfkaper, fom Tack- 
B 3 järn 
