2Z. '^iSl* Febr. MarL 
jårn åger: b vilket ockfä erfarenheten beftyrkc 
til fullkomlig ofverensftåmmelie. 
Tvärtom, når Tackjärn fmåltes med fam- 
rna ämnen, hor det få mycket mer fKilja lig 
jträn Stålet: h vilken flutfats igenom trenne 
oomftoteliga utHag blifvit fLädFaltad. 
Om några få händelfer undantagas, hvil-- 
kas afvikeife Ukvål igke är fvår at förklara, fa 
inftåmma alla Förfök , hvilka jag har tiihopa 
famlat, helt otvunget med defla grundfeier. 
Vi hat ve ibtt at det behoKes FluiTer och Ce-- 
menter af helt olika natur for at verka på Tack' 
järnet och på Stångjärnet til deras ofvergäng 
til Stal. Denna llridighet uti a!ia de handte- 
ringar, fom åro for litet inbundne, för at läm- 
na dölja fpåren af de fanna utvågarne hårtii, 
år ganilia lått at i akt taga; ty det år en be- 
ftändig regel , at de magra och abforberande 
cementer verka pä Tackjärnet ti! Stålförvand- 
Hiig, men de kolaktiga och Phlogiftifl^a brin-- 
ga Stångjärnet därtil : de förra gvöra Tackiår- 
iiet mjukt, de fenare gora Järnet lättfn ^Irare 
Qch benägnare eller fkickiigare at blilva härdt 
el ter härdningen. Dä en Tackjärns llang, fom 
iitllälles för famma eld, uti i; n.ma digel, och 
til nedra hälften omgifven med ben^flui, men 
til andra hälften med en blandning af benafka 
och kolftybbe, efter bränningen finnes, pä fur^ 
ra Rället iörvandlad til mjukt SlSb och pä det 
öfra vara Tackjärn fom lorut: huru kan m::n 
då längre vägra den vivUbciomde Herr Rin- 
MAN litt biral!? dä han iäg.r; it den ena de^ 
len af cn fndi^^n blaadning har vcrkcligen bin- 
diat den andra at utöfva lui kraft och verkr.ri. 
Fur 
