1787' <^^^^- Feb'i\ MarL 25 
För at fatta fanningen af denna förklaring 
uti ännu klarare dag, vil jag vidare uppehål- 
la mig nägot litet vid betraktandet af de kän- 
nemärken, fom göra, at kol liknar, eller för at 
ännu närmare uttrycka mig, år det famma fom 
Blyerts, och detta alt fä vida det hafver ge- 
menrkap med det åmne, fora nu fysfelfåt-. 
ter ofs. 
Om det föråa StSl, fom någon tid blifvit 
tiiverkadt, hade framkommit af Järn, cemen- 
teradt uti detta giimmerlika åmne, hvilket ic- 
ke kan förbrännas til afl^a, och hvilket vi kal^ 
le Blyerts, fä hade man utan långt betänkan- 
de fallit pä den gifsningen, at Järnet toge at 
fig och beholle ea del dårafi och om man blif- 
vit varfe den tiiökning i tyngden, fom Järnet 
under denna handtering far , få hade man utan 
tvifvel föreftält fig, at det icke behöfdes nä- 
got annat bevis på möjehgh eten och verklig- 
heten af denna iörening. Men man nyttjade' 
dä icke och man brukar ännu i dag icke an- 
nat cement änkolffybbe, och var fåiedes långt 
ifrän at föreliälla fig^ at det kunde förena fig 
med Metallerna eller at det kunde förfe dem 
med nåsot annat ån det brännbara eller det 
Metalliferande ämnet. Håruti ligger helt få- 
kert orfaken, fom ända hitintiis legat ofs i vå- 
gen at finna och öfvertygaS därom, at det 
mjuka Järnet icke fSr Stålets e^^eiiikaper , utan 
igenom tilbörlig tilfats och förening med det- 
ta åmxiie. 
Nu vet man at Blyerts detonerar med Sal- 
peter få fom kollfybbe, och at den lämnar Sai- 
petrets Alkali i tilfländ at fråfa med Syror. 
B 4 Den 
