3^ ^787- (^^^- Febr. Mart 
got kolaktigt ämne, allenaft digeln, hvari Jår- 
net inncflutes, är omgifven med kolftybbe och 
ftäld uti Stälugns-kiftan, fkulle kurxna föran- 
leda nägon at tro , det denna förbytning til 
Stål härrör i Ijelfva verket af nägon annar fi- 
nare or fak ån Blyertfen år. Men förft och 
främfi kan det icke enfamt vara Varmens grund- 
ämne, fom hår verkar, emedan denne ryktbare 
Metallurg gjort fig lörfdkrad dårom at icke nä- 
gon Stål-förvandling, gar for ii g uti glasrör, 
faflån det infåttes midt ibland %bbe uti fam- 
ma Stälugn. Sedermera återltår vidare icke nå- 
got rimligare at gilTa på, än at kojet eller Bly- 
ertfen endaft meddela åt den nya faminanfått- 
ningen (Stålet) deras luftlika och finafte de- 
Jar, fom åro fkickeligaft at igenomtrånga di- 
glar och cverkfama cementer, famt at fåle- 
des en del af fjelfva Järnet förenar fig med des- 
fe luftarter, eller blott med iuft-fyran, och til- 
verkar på det fiittet en Blyerts ända in uti det 
innerfta af maffan. Mer\ denna föreilällning 
fy nes mig vara onödig, få framt det blifvit för 
vifst afgjordt, at Blyertfen fjelf kan igenom El- 
dens verkan göras flygtig uti dunfter. För öf- 
rigt ä dagalägga Stålets ökning i vigten och de 
lämningar, det gifver vid fönderdelning, et i 
mitt tycke nog kraftigt vittnesbörd, fom al- 
deles icke behöfver biträde af någon gifsning, 
utan tvärtom på det aldratydligaite och ända 
rätt fram vifar järnets fammanfåttning under 
des öfvergång til Stål. 
SS fnart det medgifves, nt här blifvit en ny 
{l^mmanfåttning, kan man icke hafva ftäl at 
undra p3, at nya egenflsaper därvid upkomma. 
Detta är en nödvändig fölgd, icke allenaft ut- 
a£ 
