40 1787- (^^^^- Febr, Mart. 
Da Herr De Morvkau, hvars fortjenfler 
I den Lårda verlden äro allmänt högaktade, fä 
tydeligen gått in på forenåmde förklaringar öf-» 
ver Järnets natur i des färfl:ildta tilAånd, hvar- 
under det altid är ofs til en egen och befyn- 
nerlig nytta i det allmänna lefvernet, och med 
fitt anfeende gillat de famm.a, har jäg icke bort 
innehålla med föregående anforanoe, hvilket 
jag varit fanningen fkyldig och därfore icke 
velat åfido fatta, i fynnerhet fom det fanna 
berömmet för upfinningar, hvilka häruti kun- 
na göras, träffar Herr Rinman och Herr Berg- 
MAN, hvilke bragt deffa Vetcnfliaper hos ofs i 
gäng, och därigenom hedrat och gagnat Fä- 
derneslandet För éfrigt äterftår ännu mycket 
at i detta ämne utreda, äfven fom något km^ 
de vara at påminna vid Herr Lavoisiers fö" 
reflällning om Aethiops Martis i Järnet, hvil- 
ket dock fluteligen maft bringar lig til en blott 
orda-tvift om vatnets Analyfering, hviiken 
annu är oafgjord, och fälcdes icke bevifar nå- 
got här. Men jag går alt fådant nu förbi, och 
anmärker endafl at det förefaller underligt nog, 
hvarföre icke någon ännu företagit fig at vä- 
ga fma Cementer vid Stäl-brännineen af Stång- 
järn, dä man efter behörig noggranhet torde 
finna at Cementet lörlorar i vigten h\^ad 
Järnet vinner och ändå mera därutöiver, Och 
til ^bevis at Biyertfcn icke bidrager til antin- 
deliga luftens förökande, tienar det^ at f;^idan 
iuft icke erhSiles, då Vitriols-fyra kokar eller 
i lindrig värme hålles öi\er Blyerts; det år 
ockfå icke någon tilråckelig orfak bekant, 
hvarföre Blyerts fkulie göra det i fålfV.ap med 
jåriiet och föijakteligea kan Järnet lågas 'i 
vilTa 
