1787' (^^^^* ^^^^^ Märt 49 
uti C och B befinna fig uti c och b. Låt K 
vara Metacentrum, K L vatnets Direélion at 
emotftä krängningen med en kraft Q^lika med 
Skeppets tyngd elier Deplacement. Frän Mj N 
och O drag verticaia iini^r ME, NG^ OF^ och 
genom c och b drag Horizonteila linier HF, 
b IG. Momentet at kränga är då AE-4-Hc-bIx p 
och, fom det kan jämföras med en håffläng af 
andra flaget, fä fkal det vara Uka med ALxQ^ 
Flytt nu tyngden uti M til fitt förra ftalle 
uti A, få Mt Fartyget äter uprått. Flytt fedaa 
tyngden, fom år i C, til D, få får fartyget 
dåraf krängningen cb , hvaraf tyngden P befin- 
ner fig uti O. Momentet at kränga år nu 
cF-j-Hc— blx Pj aldeles lika fom förut, eme- 
dan cF^AE. 
Flytt tyngden i O til fitt föm ftålle$ fä 
kommer fartyget åter at ftä uprått. Flytt där- 
på tyngden, fom år i til D, fä får fartyget 
åter igen krängningen c b, hvaraf tyngden P, 
fom var förut i B, befinner fig nu uti Na Mo- 
mentet at kränga är nu bG-bl+HcxP, alde- 
les lika fom förut, emedan bGizrcF^AE. 
Men fom diftancerne Hc , Ib, ej upkommit 
af någon flyttning af tyngden P uti fjeifva far- 
tyget, utan hårröra, lika fom alla öfriga tyng- 
ders diftancer i Skeppet, utaf des angulåra 
rörelfe omkring Centrum gravitatis A, få böra 
de helt och hållet uteflutas; hvaraf AE^P, 
cFxP och bGxP blifva hvardera lika med 
ALxQ. Häraf följer, at på hvad ftålle fom hellt 
i et Skepp, antingen nederft i rummet eller 
D höga 
