delte orfaken dårtil den, at denne flagg är for 
tjock eller des egenteliga tyngd år nåra in til 
lika ftor med den, fom Skårltenen fjelf åger, 
Stminftone fåfom mycket fvafvelrik. At före- 
komma denna felaktighet och for at til den 
andan fpåda ut flaggen, författes den famma til 
Skårilens-profver med halfva ftundom ock he- 
la fin tyngd af Itott grönt glas, hvilket gjorde 
at Skärflenen bättre och fulleligen famlade fig 
til en kung, i fynnerhet om altfammans, fedan 
det blifvit inlagdt i Digelen och någorlunda 
börjat fmålta, betäcktes med kokfalt, eller om 
det förft på botnen nedkaflade pulvret får 
fmälta, innan infats göres af fjelfva Malmen, 
fom åfven blandas med litet Smältglas. 
Dä flera förfök göras på detta fätt, med 
lika vigt af famma Malm, finnas de gemenli- 
gen gifva lika hällt, eller åtminflone af fa liten 
flulnad at den icke betyder något, helft om 
eldgraden och des varaktighet, fåfom hår förut- 
fåttes, jämväl blifvit vid alla tilfållen noga af- 
pafl'ad. Men om et prof göres på | lod af en 
Malm, och andra prof anflållas på f, i, 2, 3 
eller 4, m. fl. lod af famma Malm, fom år myc- 
ket bergblandad, fåfom vafl^ad Malm eller Slig 
och dylika arter, få finnes procenten af Skär- 
Ilen utfalla olika och i fynnerhet merendels 
altid öka lig i famma mon , fom mera Malm 
tages til profvet. Detta kommer dels däraf, 
at en mindre man*a Gods lider llörre afbrån- 
ning, än en ftörre, dels ock däraf at en fådan 
Malm icke är lika kisrik pS alla flällcn. De 
profver, fom göras på ^ lod eller högft } lod, 
hafva hittils ock på Kopparfligcr närmafl fla- 
git in med den hällt af Skärflen, fom efter prof- 
fmält' 
