1782. of an. Febr. Mart 7 
i akt tagne. Flere Auélorer, fom efter någon 
antagen Theorie budit til, at förklara det ena 
flaget af deffa Sky-drag, hafva väl fimnit fig 
föranlätne, at aldeles neka de öfriga, och häl- 
la dem for en blott fyn-villa. Dock tror jag 
mig fä mycket mer böra antaga förenämnde 
fliillnad, fom ej allenaft rena befkrifningar med- 
gifva den famma, utan jämvål alla deffa, til ut- 
feende och direAion olika phenomener, for- 
medelft jåmförelfe med de ofvanbefkrifne för- 
föken, och dervid fundne återgående och fa val 
up fom nedåt dragande hvirfarna^kunnd. förenas 
til et enda, i grader och Mllning föränderligt, 
jner och mindre fynbart, men i lig fjelft, altid 
femma phenomen och Meteorön. 
§. 32. Uti luften, fom år et klart och ge- 
nomfkinligt medel, blir, likafom uti rent vat- 
ten, ingen invärtes rörelfe fynbar , utan in- 
blandning af främmande åmnen, rök, dimba, 
ångor, vatten, eller andra kroppar, hvilka der- 
uti omföras, och genom deras fynbara vägar, 
gifva luftens gäng och rörelfe tilkänna. Såle- 
des kunna vidfträckta och väldfamma hvirflar 
vara til uti luften, utan at nägon deraf blir 
fynbar, innan dylika åmnen deraf famlas och 
föras omkring. Hvaräft nu deffa ämnen forft 
råkas, där blir ock luftdraget aldraförft fynbart. 
Alle defs öfriga olikheter bero, dels p3 arten, 
befkaffenheten och tilgången af deffa främman- 
de ämnen j dels pä ftyrkan, vidden och belä- 
genheten affjelfva hufvud-hvirflen , hvaraf fä- 
dana åmnen fattas i gäng och foras tilhopa. 
§. 33. Om denna hvirfvel uti luft -kret fen ar 
mycket vidftrdckt ^ och omfattar en Jlor del af jard- 
A 4 ytAH-, 
