1782. ^an. Febr. Mari. 21 
och förklarande. Sjelfva phenomenernas art 
vifar tydligen, at de famma icke bero pä, och 
upkomina omkring fjelfva medelpunkten af en- 
kla omlöpande hufvud-hvirflar; h vilkas, emot 
alla fidor utgående ftröm, förmedeift centrifu- 
gal-drift, altid fprider och fkingrar, men ej til 
iänga cylindrifka och conifka Columner fam- 
lar och tilhopa tränger, hvarken luften eller 
andra, hälft tyngre ämnen. Hvarfore jämväl 
hittils alla tilbud, at formedelft dylika omlö- 
pande hvirflar förklara delTa Meteorer, ftadnat 
i otilråckhga ord, otydlighet och verkliga orim- 
iigheter. Faft mera bero alla dervid fynbara 
omftändigheter hufvudfakligaft , pä de, efter 
axelens direéiion, intil fjelfva medetpunkten^ 
up och nedlöpande få kallade Drag eller /w- 
gangf Canakr^ igenom hvilka , den ifrån huf- 
vud-hvirfvein åt alla fidor utdrifne, famt för-^ 
medelft omgifvande luftens motftänd, få våt 
up fom nedåt ombögde, återgående luftftrom- 
inen,fäfom igenom en verklig uti fjelfva luf- 
ten formerad conifk canal, med håftigafte hvirf- 
ling, återvänder och inflyter til fjelfva hufvud- 
hvirfveins medelpunkt. Sjelfva dragets rörelfe 
och direftion utvifar fördenfkull altid belägen- 
heten af defs hufvud-hvirfvel, och fjelfva ko- 
fan, hvaruti denfamma fökas och antagas bön 
Upftigande Sky - drag hafva denna medelpunkt 
öfver fig5. de ned fli gande under fig. Vid duhhla, 
Sky-drag åter, träffas hufvud-hvirflen omkring 
fjelfva mötes - punkten af de up och ned- 
ifrån förenade Columnerna. Och med denna 
enkla förklaring ftämma alla , vid olika Sky- 
drag fedda förändringar, til pricka öfverens. 
B 3 f 42. 
