22 1782. ^an. Febr. Mart. 
$.42. Om i) vid iipftigande Sky -drag, for- 
fta hufvud-hvirflen antages högt i atmofphe- 
ren^ uti eller iipöfver den region, hvareil mol- 
nen viftas, hvaräft fäledes dels utgående ftröm 
åt alla fidor fprides, men våndes om nedåt 
emot jorden, at ganfl^a viddråckt, ifrån tor 
hända flera mils vidd, fammanflyta til hvirf- 
lens nedra upåtgSende drag, at deruti foror- 
faka en verklig och våldfamt upåtgäende hvirf- 
vel-vind, eller riktig Turbo: fä förklaras håraf 
och begripes utan fvärighet 
1:0 Hvirfvel-vindars länge ärkånda famiran* 
hang och gemenfkap med Sky -drag, hvilka i 
fig fjelf ej annat äro, ån dylika med främman- 
de åmnen fyllda luft-hvirflar 
2:0 Hvarfore vinden ifrån alla fidor blåfer 
eller luften fammanflyter til fä väl hvirfvel- 
vindar, fom til Sky-drag q). 
3:0 Hvarfore defTa Meteorer merändels til- 
komma uti en ftilla och lugn, eller af endaft 
fmä föränderliga vind-ftotar uprördluft; ehuru 
4:0 Inom fjelfva hvirfvel- draget och den 
tupfligande Sky-drags columnen, väldfammalle 
ftorm och väderihiing råder och anträffas. 
5:0 Såfom luften egentUgaft nära vid jor- 
den och hafs-ytan framlh vker til dcffa upgåen- 
de drag, och dårjlädes fäfoin til en famlings- 
plats ihopförer alla de ångor och utdunftningar, 
fom under vägen uptagits : få begripes ock , 
hvarifrän, utan all iltgärd af under jordifl^ eld 
eller värme, den gråfeliga mängd af rykande 
dimba hårrorer, fom hårftädes famlas, och uti 
fjelf^ 
f) Franklin p. 218. q) ibid. pag. 222, 219. 
