34 
178^. ^ciiu Feb}\ JJiart^ 
ten-maffan fåttes i omlopp , utan endafi: en vifs 
af den öfriga omgifven del af fjelfva materien, 
drifves omkring^ och i ftållet for at endafl: 
ka pa phenomenerna af den originelt omlopan- 
de huivud-hvirfien, ftörre affeende hafves på 
de deraf uti omgifvande medlet upvåckte rö- 
relfer och i detta affeende okande hvirfiar. 
Sädant år nu jämväl fjelfva tilftåndet uti luft- 
kretfen^ hvaråft dragande hvirfiar, icke inom 
flutne kärl, utan inom hela den ofriga fria lutt- 
maffan,upkomma. Pä det fättet undvikas jäm- 
väl alla de obegripligheter, fom låda vid de mä- 
fta och vanligaile förklaringar, fäfom: at ftri- 
diga vindar fammanpräffa och likfom ihopruUa 
moln til länga cylindrar, at delfe blifva hift- 
toma inuti; at öfverftrykande vindar befrämja 
upfligandet deruti ; at kropparné uti dragets 
fnäcke-gängar, ffdbm p3 et planum inclinatum, 
åkä upfore, med mera. Hrr Franklin* är for- 
modeligen den forfte, fom härutinnan börjat 
fatta redigare tankar, uti defs Imrika förklaring 
om upltigande Sky-drag, h vilka af den varma 
luftens fammnnflytning til nSgot viflt fiälle, 
och- refning til en med hvirflande omlopp up- 
fiytande column, härledas a). Men dä famma 
förklaring ej nog beiTiipiigcn kunnat lämpas, 
pä alla otViga om ncdiligande Sky -drag före- 
kommande ovedcrfägeliga rön och obfervatio- 
iier, har äfven han, genom famling af mång- 
faldiga med och mot hvarandra llridande rön, 
lemnat faken til vidare granfl<ning öpen. Det 
är likväl ej lätt, at fönnedellt blotta befl<rif- 
ningar, ärhälla tydeligt begrep om delTa Me- 
teo- 
rt) Lcticrs pag. 192. ic. Letter, ao. p. 216. 
