1782. ^an. Febr, 3Iart. 65 
na, den nya ftjernans affland ifrån Perihelium 
ej nu vara öfver 17 til 18 grader, om hon år. 
en Comet. Mercurii Radius vector ändras ^ 
vid pafs af fin långd pä en grads ändring i ano- 
malia vera, vid 58° eller 138^ afftand ifrän 
Perihelium, och vid pafs vid 108° ifrån 
Perihelium. Foljakteligen hindrar den ändring, 
fom finnes uti Radien, vär nya ftjema inga- 
lunda ifrän at vara en Planet. Det kommer 
an på defs nu yarande afftänd ifrån Periheli- 
um, om defs orbita ihal vara mer eller mindre 
excentrifl^ än Mercurii. Den fåkrafte vågen 
til vifshet hårutinnan lärer likväl vara, atför- 
foka, hvilken linea, antingen en Cirkel eller 
en Parabel, båft paiTar med obfervationerna. 
Til en början deraf, har jag redan uträknat 
några ftjernans Hällen, genom de Elementa 
Circuiaria jag fått af Obfervationerna den 16 
Apr. 1781 och den 14 Febr. 1782, och kan 
förfäkra, at de träffa närmare in med obfer- 
vationerna, än jag kunnat förmoda. Så fnart 
jag hinner längre med mina underfökningar i 
detta ämne, (kall jag ej underlåta at lemna 
min Herre del deraf. 
Andra Brcf vet , Upfata^ d. i Mart. 
Jag tackar for den mig meddelte åldre Ob- 
fervationen pa nya Stjernan, gjord i Green- 
wich, den 17 Martii 1781. 
Uti mitt fifta vifade jag, at ehuru denna 
ftjerna verkligen nalkas fölen, och defs orbita 
derfore år något excentrifk, år dock famma 
excentricitet fä Hten, at defs rorelfer kunna 
genom en Cirkel nägot fä när foreftålias ? jag 
E tog 
