VjQi, Jpr. Maj. ^un. 
lOI 
Våtflcornas verkeliga hogder uti glasroret. Men 
långt fåkrare och vigare är, at efter Bou« 
GUERS maner, genom vägning med bekanta vig« 
ter, deruti tillika intaga alla de irringar, fom 
friétioner och delarnas ändrade flällning under 
roreifen medföra kunde^ och nu derigenom til- 
lika uphåfvas. Til den ändan har Styr-axlcn 
vid ändan M. en liten ögla 5 hvarifrån en fin 
och Aark fil kes- tråd dragés ut igenom et hål 
pä fido- våggen CD, i Ityr-axiens direélion, 
och ledes öfver en qvick rulla fom. år få- 
llad en fiadig pelare VW, hvilken vid det- 
ta tiltålle fkrufvas iaft uti botten -fKifvan, och 
efter fullbordad gradering tages bart. Den- 
na träd laltas vid X efterhand m.ed vigter , 
hvilka pä ändan M af ityr-axlen genom drag- 
ning gora lika ilor verkan pä hela machinen, 
fom Vind-taflan EF, pä andra ändan I, genom 
tryckning, och fäledes tjena til abfoluta mätt 
för denna efter vädrets kraft föränderliga tryck- 
ning. 
För at komma til fjelfva graderingen, fläl- 
ies för/l botten- fldf van efter vattupafs, vind- 
fanan och fjelfva barometern, iä noga hori- 
zontel, at fpiritus i barometern vid hela pyra- 
midens omvridning altid håller lig vid famma 
punft i grad -röret, ty minfta lutning gifver 
här utflag, förmedelft vind-taflans pendelarta- 
de fufpenfion , och barometrens qvickhet. 
Grad -röret förfes med en provifionel lik-de- 
1ig Scala, fom fäftes pä pyramidens bakfida un- 
der röret, och utmärkes derpä fjelfva Noll-pun- 
élen efter barometrens anvisning. Sedan laltas 
tråden X med vigter, ifrån lod til lod, och an- 
märkes noga, pä hvilka delar af fcalan, förlt 
