250 178^. Nov. Dec. 
mycket koftfamme , i fynnerhet om de fkola 
göras få ftora, at de fpecielare omftändigheter 
derpä kunna utmärkas \ lä år vedertaget at af- 
bilda jordens yta på Planer eller Land-Chartor. 
Det blifver då en nödvändighet , at delTe in- 
råttas, fä mycket mojeligt är, i likhet m.ed fu- 
perficien på Globen : hvartil 2:ne omftåndig- 
heter i fynnerhet tordras, nemligen 
i:o At de pä Chartan utmärkte ftållen 
blifva lagde under lin behöriga Latitud och 
Longitud, då de ock tillika tå lin råtta belä- 
genhet i väderftrek emot hvarandra. 
2:0 At de ock fä den diftance fins imel- 
lan, fom de äga på jorden eller Globen. 
Q.) Når Chartan inneJiåller alienart vidden 
af en Latituds grad eller något deröfver , kan 
det utan fårdeles fel fl^e , at få val Latituder 
fom Longituder utmärkas med räta linier , 
emedan jordens runda fuperficies pä en fådan 
vidd icke mycket tkiljer ifrån en HorizontaL 
plan: hårvid är ock den förmånen, at grader- 
ne allenaft vid fidorne utfättas, och hvar Orts 
tilhoriga grad -tal kan finnas med en Lineal, 
lagd tvårt öfver Chartan. 
3) Men pä Hidant fätt låter det icke gora 
fl g , när en llörre del af Jordens fuperficies 
fl^al föreliållas s ty om ögat fupponeras vara 
ftåldt öfver ^quator, och halfva jordklotet ikai 
förelfällas genom en 
Stereographid^ Meridian-projeäion , blifva 
inga flera linier råta, ån i^quator och den 
Meridianen, fom är midt pä Chartan: alla de 
öfrige få väl Paralleler fom Meridianer blifva 
cirklar, utur Stfl^illige centrer ritade. Här kom- 
ma diitancer Orterne imellan vid kanterne nå- 
got 
