254 ^782. OEf. Noi\ Dec, 
linier eller coronulöe, fom äro uti en Arithme- 
tifk progresfion. 
Åfven få kan fiiperficies af en Conus Re- 
élus anfes fammanfatt af en oåndeiig myc- 
kenhet cirkel - peripherier , fom åro uti en 
Anthmetifk progresfion , hvars torita Term 
^r o, och den lifta år peripherien til bottn- 
cirkelen , famt Conens fida den linien , fom 
utmärker antalet, emedan defs fuperficies år 
en Seftor circuli , hvars Radius år Conens 
fida, och bogen är bottnens peripherie. 
lo) Pä lika fått kan halfva Sphx-rans fu- 
perficies anfes fammanfatt af en oåndeiig myc- 
kenhet Paralleler , af hvilka A'quator år den 
ftorfta 5 och den linien, fom utmärker deras 
antal , år fjerdedelen af Sphcerans peripherie ; 
men Parallelemas tilvåxande år i en helt annan 
proportion 5 efter deras fumma eller halfva 
Sphcerans fuperficies , fom förut nåmndt är , 
fås, når ftörfta cirkelen eller /Equator multi- 
pliceras med Radius, 
Fxg. I. Tab. VIII. Uti Figuren adhc äro 
allenaft halfva Parallelerne utfatte och linien c d 
^r fjerdedelen af Sphterans peripherie. Altfä 
innefattas uti denna Figurc-.i pä en plan hälf- 
ten af halfva Sphxrans fuperficies. 
Detta upritnings fått har det med fig, at 
areen eller fuperlicien blir lika med Globens ; 
Parallelerne blifva ock ricktiga , men at Meri- 
dianerne år allenaft den ricktig , fom år midt 
på, nemligen cd ^ alla de andre åro, alt fom 
de å iidorna derifrän aflågfe, tor långa. Paral- 
lelerne blifva ock endaft af den nämnde Meri- 
dianen til lika vinklar ä bada lidor affturne, 
åfven 
