42 I78i. ifcin. Febr. Mart. 
1771 voch 72, har den förftnåmnde är varit flere 
refor rådande, i fynnerjiet på åri773, och defs 
fallande icke heller i den mån fvarande, at 
icke man deraf kan fluta , det Luftens tryck- 
ning, 1774, varit mer ån vanlig. For orrigt 
har Mercurii fallande i Baroir.etrcn och de 
derpä följande Aormar icke heller 1774 varit 
få aldeles betydande fom året 1773, pä hvii:<et 
dock nämnde itormar och ftarkare blåft varit 
mer ån vanliga. Omvåxlingen ifiän högit til 
lågft i hvarje månad har 1773 varit 5 reibr 6f- 
ver I tum, och 1774, 4 refor. At delie omfkif- 
ten kunna verka på hälfan, det bellyrker for- 
farenheten nogfamtj i fynnerhet då mercurii 
ftigande och fallande inom kortare tid år be- 
tydligt. Sä hände t. e. 1773, då han d. 12 Jan. 
var nedftigen til 24, 38 och innan den påföl- 
jande 18 Febr. itcg til 26,04. famt^åter, d. 25 
i famma månad, föll til 24,70. Än häftigare 
var omkaftet 1775, dä Mercuren d. 24 Jan. var 
upgången til 26,30. famt d. 3 Febr. derpå ned- 
fallen til 24,53. låfom ock år 17785 då den i 
Febr. d. 10 itod vid 26,02 och til d. 24 i fam- 
ma månad foll til 24, 25. då ock f^ere fvag- 
broftade &c. blodfulle &c. fingo rona folg- 
derna deraf. Icke defs mindre hora Väder- 
växlingarna anfes for hälfan pS flere fått fä- 
fom oumgängellge, til Luftens renfaiide och 
circulations uphfvande i kropparna, och dä 
defle i och för fig fjeUVa betraktade varda, 
iärer Frolfe-endcmiens början näppeligen ifrån 
dcfTa kunna hänledas. 
Skärflvåde vi dcremot 2)1774 års värme och 
kold efter Thcrmometerns lligande och fallan- 
de ofver och under iryfningspundcn , och 
jåm- 
