i78i. ^an. Febr. Mart. 51 
ymnighet i tätare^ an i glef are kroppar ^ nar de 
bagge til Thermometern vi fa famma grad af vär- 
me. Til exempef om tv inne kulor ^ lika flora ^ och ef- 
ter Thermometern lika varma ^ f änkas ned i lika 
myckenhet af lika kalt vatten^ f^ &^f^^ intet 
famma varma at vatnet^ Jä framt de icke ära 
lika täta , men är o de af olika täthet ^ den ena til 
exempel af guld ^ den andra af tenii^ fä meddelar 
guld-kulan en ftorre grad af varma ät vatnet , än 
Tenkulan, Manne detta icke hevifar ^ at den för- 
ra hade ymnigare värme i fig^ än den f enar el 
Här af kommer ock , at när man med en varm hand 
tager pä tvenne efter Thermometern lika kalla kröp- 
par ^ känner man mera kyla af den tätare^ och min- 
dre af den glcfare^ mera af et Marmor - bord ^ än 
af ct trä-bord. Och p a detta fättet förklaras b äji 
de of riga ron^ fom AuBor anför er, 
§. 2. Svårigheten at håruti komma til vifs- 
het, famt at finna Eid-åiiinets proportionella 
myckenhet, hårrör onekeligen deraf, at man 
faknat en f åker och lämpeiig ??z/f/y?öc^, hvarmed 
varmens, om ej abfoiuta, dock relativa myc- 
kenhet uti kropparne, kunnat afmåtas och fä- 
ledes jåmforas. 
§. 5. Då jag for några är fedan, vid de, 
Qm Snom kyla vid fmältningen anftälde forföken 
uptåckte den märkvärdiga dmftåndighetenj at 
Imåitande Snö altid förtager och likafom bin- 
der en vifs och beftåndig myckenhet af Eld eller 
värme, endaft for at blifva flyt-ande, och deraf 
ytterhgare beviitj at Eld eller värme är ^tver- 
D 2 heligt 
■5^) K% Vet, Acad. Handlingar 1772. pag. 97, 
