54 i/Si» cL^^^^- Febr, MarU 
til alla delar, men gaf tillika vid handen, at 
den fifta operationen med Snon , var pä vifst 
fått öfverflödig, lä vida kroppens Specifica-var- 
me, fom föktes, redan af blotta vatnets an- 
tagne grad , hvareiter Snon TKuUe beråknas , 
kunde finnas och blifva bekant. 
4. På detta fått har jag nu, genom an- 
ftälda forfåk med hvarjehanda lårfkiidta åm- 
nen, blifvit forviffad: At Eläcui myckenhet -cid 
de fr for delning uti farfrJlda Kroppar och mat er i. 
er ^ icke rattar fig i allmänhet ^ hvarken efter rjmd 
och Vclum allena^ eller efter krovparnar lathet och, 
fpecifica-tyngd 'j utan at hvart och et ämney efter des 
JdrfrJlda egna^ men viffa och heflandiga dragnings 
lag och . proportion^ antager^ ar haller och -med- 
delar Eld och varme-.amnet ; hvars myckenhet ^ i jäm- 
för elfe med andra kroppars och i jynnerhet vatt' 
?tetf, med famma rått och i f::mma mening, 
kan kallas kroppens Specifica - värme , fom dcfs 
tyngd ^ jämförd med tyngden i en annan kropp af 
jamma volum^ far namn af dcfs specifica -tyngd; 
med hvilken den omtalte Specifica -värmen^ lik- 
väl ingalunda harmonerar^ och fäledes målle 
hafva lin grund uti helt andra egenn\aper af 
kropps -materien, än delarnas blotta antal, po- 
rer ocli fammaniåttning inom viffa rymder. 
Til undvikande af onödiga tvetydigheter och 
tvifvelsmål vid denna jrimforclfen, år nödigt at 
gora IhiHnad, imellan den Specifica värmen Aon\ 
til^gnas fjelfva h-opps-viaterisn jSfnm grundämne y 
och den, fom til(l:rifves och ulkomm^x hela Kröp- 
fen fajom uti en viff volum heflScnde och ihop fat t af 
detta £rundamf^c. Ty nar man i allminliet frågar, 
hnru nrv/kf'' FIJ eller värme den cr:a kroppen innelJl- 
Ur i jHrnfm c*^ '^m^d en annant kan denna jåmtorel- 
" — fe 
