ij^u ^an. Febr. Mart 55 
fe grundas, antingen pä kropparnas tyngd och 
vigt^ eilerpä deras ftorlek och valum. I förra hän- 
delfen frågas: huru förhäller hg myckenheten 
af värme uti lika tunga majfor , eller lika ftort 
antal af materiella delar , fom åro af olika flag , 
ti! exempel, uti et Skälpund Guld, til den, fom 
finnes uti et Skålpund vatten? och då år, (fa- 
vida tyngden fvarar emot myckenheten af materiella 
'partiklar] och dejfa uti homogena ämnen ^ hallas for 
at äga lika mycket v arme) detta alt det famma, 
fom at fråga, huru mycket värme hvar och en 
Jarjkild partikel^ uti den ena' kroppen t. e. gul- 
let, har i proportion emot hvar och en partikel 
uti den andra kroppen t. e. Vattoet? Varmens 
myckenhet efter detta forhållande, kallas nu i 
det följande fjelfva Kropps- Materiens eller dnu 
nets Specifica-varmc. Når äter i fednare hån- 
delfen, meningen af frågan, efter vanligare ta- 
iéfått, år, at få veta, huru myckenheten af var-, 
liie , uti en vifs volum af den ena kroppen, 
fdrhäiler hg, til myckenheten dåraf, uti fam- 
ma volum af en annan materia, t. e. mycken- 
heten af värme, uti en Cubic-tum guld, til 
myckenheten deraf uti en Cubic-tum Vatten j 
fä blir fjelfva faken, och fvaret om detta för- 
hållande, helt aiinoriunda, fä vida varmens myc» 
kenhet dä kommer at bero, dels på fjelfva 
ämnets forenåmde Specifica- värme, dels par- 
tiklarnas täthet och mängd inom kroppens vo- 
kim5 hvarröre ock varmens Specihca mycken- 
het, efter detta förhällande, til ildlaad ifräa 
den förra, beteknas med hela kroppens -relativa- 
värme. Så vida åter denna, fä val fjelfva kropps- 
materiens Specifica^ fom hela kroppens relativa 
värme i fig fjelf ej annat betyder, ån forhål- 
D 4 lan- 
