7^ 
rgi. ^Jcin. Febr. Ulart 
Snöns fnarare eller fenare fmåltning på viffa 
kroppar ochtracler^ vär-varrriens lentårdighet; 
och viffa länders och climaters tiltag.mde kold, 
torde kunna härledas, ty när fnö-maffans myc- 
kenhet blir ftörre, än fumman af kropp2rnas 
och folftrålarnas värme , målte en del reraf 
biifva ofinält, famt okas är iirån ar. Månne 
fä år pä Jordklotet? 
07n Kroppars Relativa- värme. 
15. Af det hittils anförda är nu klart, 
på hvad fatt frågan cm Eldens myckenhet och 
fördelning uti kropparne, kan och bör befva- 
ras , 7iar jncfiingeJi at j an: for a kropparne efter 
deras vigt och tyngd, och Jaledes der med for fils ^ 
jj^lfva Kropps '771 at er iens Specifica-varme ^ hvilken 
endaft efter anftålda rön med kropparne, fin- 
nas och utftakas kan. Men åfven denne Spe- 
cijica .varmtn ^ gifver, i famband med kroppar- 
nas Specifica-tyngd, anledning, at afve7i f.77na^ 
alla Kroppars relativa-var77it ^ eller de7i fjijckenhet 
af Eld' och v ar 771 e'df7me, fom der af ^ under lika vo- 
lumer , j amförelj c-vis e7JVot kvarandra^ i?:nehadcs , 
och nog allmännare plågar föriläs , dä en kropp 
fåges mera värma eller kyla, vara kallare eller 
varmare, ån en annan vid famma temperatur 
och grader af abfolut värme eller köld. Sä- 
fom , då et marmor-bord kännes kallare ån et 
trä-bord, en guld-kula förorfakar llorre vär- 
me än en lika Jtor tenn-kulaj jämte alla de 
rön, fom tyckas utvifa, at tätare Kroppar hj fa 
jr.era var7?te an glefare ^ hvarpä ock deras relativa 
nytta och bri:k i allmänt lefverne gftaft egen- 
teiigen beror. 
