I78r- (^^^- F^br. Mart. 73 
16. Til den åndan märkes, at hvart och 
et grund-åmne uti färikiida kroppar, efter det 
anförda, våi har des egna och beftåndiga fpe- 
cifica myckenhet af värme, fom tilhorer livar 
och en af des partiklar, jemförelfe-vis emot 
andra Kropps-materiers partiklar 5 men at vid 
famlandet och hopfåttning af deffa partiklar til 
tätare och glefare kroppar, uti viffa volum.er 
t, e. en cubic-fots rymd, jemte ofvannänw 
da partiklars Specifica - värme , afvejt deras myc- 
kenhet bor tagas i ofvervägande ^ nar frågan /r, 
om hela volumens ^ clttr fumman af alla partiklars 
abf oluta värme ^ fom uti denna rymd ar o befinte- 
lige, Säfom nu kroppars Specifica-tyngder gif- 
va materiella partiklarnas relativa antal och myc- 
kenhet under famma eller lika volumer tilkån- 
lia, lå erfordras til relativ a --v armens finnande ej 
heller annat ^ än at multiplicera Kropps -materiens' 
Specifica^ v arme med Kroppens Specifica -tyngd ^ för 
at fä et tal, fom uttrycker abfoluta varmens 
relativa myckenhet uti lika volumer af den 
ena kroppen til den andra. Gullets Specifica* 
tyyigd forhäller fig t. e. til tennets , fom 19.040 
til 7.386; men guld-partiklarnas Specifica-varme^ 
år til ten-partiklarnas , fom ~ — til — \~ fä- 
19.712 10.620 
iedes blir gullets relativa-varme til tennets , fom 
]^ til-5f2:= -i- : =2.251:1,035, 
19.712 16.626 1.035 2.251. 
eller något mer än dubbelt ftorre. Uti fam- 
ma volum af guld, finnes fåledes , vid alla ab- 
foluta varme-grader , dubbelt mera värme, än 
uti tenn af famma volum. Hvarföre ock en Cu- 
bi. - tum eller kula af guld, gifver ät en vifs 
E 5 myc- 
