i78i. ^P^' ^cij* S'un^ 141 
2) A t vattu-bråcken icke altid åro runda 
eller agg-lika, utan mångkantiga och fler-rym- 
miga, lom åfven i 2 Cafus i akt togs; men li- 
katullt, med en päläggning af frätmedlet, pä 
endera af defs uphögdare famlingar, läter in- 
flammera fig och botas 5 fallån ock detta ftål- 
let vore pä öfra andan af vattu -facken. 
3) Vid mindre genomfkinlighet och mera 
ftadga i den fvulften, fom erkånnes at vara en 
hydrocele, kan man med fog mifstånka fädant 
vattu-bräck, hvilket endaft beftår i famteliga de 
hinnors infupning (infiltration) med vatten, 
fom i hålfo-ftåndet egenteligen utgöra Tunica 
vaginalis med cellulofa communis , fom den 
nårmaft bekläder j utan någon vattu-famling i 
defs håla: fådan var Cafus L hvilken, oaktadt 
denna oforvåntade fkiljaktighet, likväl inom ir 
veckors tid, lyckligen var botad. 
4) At fråtmedlet icke altid verkar lika fnart 
hos en och hvar, utan fordrar både längre tid 
och äterhåmtadt bruk deraf , efter Efcharae fle- 
ra af bladningar : och oaktadt detta, mot H:r 
Elses ofning, erfarenhet och löfte om upbrott, 
millan 8'de och ii:te dygnen, behöfver nåftan 
dubbelt antal af dygn, och gör uppehåll i arbe- 
tets fortfåttande, få blir curen likaväl, når in- 
tet oförmodadt hinder meliankommer, merån- 
dels flutad vid 7, 8, högft gide veckans förlopp. 
5) Når fammanfnörpte vattu-fåcken eller te- 
ftiklens ftindhet, dröja öfver vanlig tid med 
fordelningen, gifver jag i å 2 gran Calomei hvar 
afton, hvilket tydeligen päfl<yndat ändamålet. 
6) Ju ftörre och mera fpånda fom vattu- 
bräckea åro, defto förr och lättare aflöper cu- 
K 3 renj 
