2i8 1781. i^uL Ang, Sspt. 
kammaren. Uti detta nedftickes en med krut 
enkom tillagad bomulls -lunta , hvilken tändes 
uti den utom fänghälet varande ändan. När 
elden hunnit til krutet , kaftas cyiindren 
högre och lågre, uti proportion til krutets 
myckenhet och ftyrka. En fyrkantig Jftång , 
fom är fäftad uti cy lind rens ötra ända, lyftes 
under kaftningen, qvarhälles med en llälfjäder, 
når den år fom högft, och utmärker med nå- 
gra decimal -tum krutets flyrka. 
§. 24. Vid fädana prof, fom göras med Mor- 
fare och Eprouvetter, åftadkom.m.er väderleken 
ftora förändringar uti krutets ftyrka. Hr. An- 
toni berättar uti Examen dc la poudrc^ at kru- 
tets ftörfta fpånftighet år, uti torr väderlek, lika 
med 1900 gånger atmospherens tryckning 5 
•men uti mycket vät, allenaft med 1400. Han 
vifar åfven, at initial -häftigheten, fom krutet 
gifver en kula uti mycket torr väderlek, är 
ungefår |:del ftörre ån uti mycket vät, då fam- 
ma gevär och en annan lika kula m. m. nyt- 
tjas. Den anfenliga ilällnad, fom väderleken 
fynes förorfaka, kan likväl icke tilräckligen 
uptäckas, uti vanligt krut, med Mörfare och 
Eprouvetter; ej heller, huruvida det uti fådant 
krut, efter en ofullkomlig torkning, lemnade 
vatten förminH^ar defs ftyrka. Det är en an- 
nan omftändighet, fom antingen oker eller 
minfkar krutets ftyrka få anfenligen, at den 
gor verkningarna af väderlek och torkning 
mindie mårkeliga. 
§. 25. Det är klart, at krut, fom beftär af lika 
goda och jämnr blandade matcrialcr famt af lika 
fatts och tillverkning, bor altid hafva en och 
fanima ftyrka, om än livar del deraf fkulleprof- 
vas. 
