Grifslans föda år Fifk, hålft Strömming 
och Snäckor, åiven Skötfpigg (GaRerofleus 
AculeatLis). Mårtens fick i Grifslors mage 
fmå Kråitor, formodeligen Cancer Majaj och 
fmåflen. Grifslan tager åfven flrömming af 
ilsOtar, och i\{k af nät, på 20 famnars djup, 
men faftnar ilundom fjelt. 
Jag har ej hort dem gifva något läte» Mår- 
tens fäger, at de pipa lom Duf-ungar, och 
deririre lått (let allmänna nam.net, Grönlåndfl<a 
Dutvor, (om fali alle gamle Audorer antagit. 
Formodeligen har detta namn annat urfprung. 
Grifslan räknas af Ornithologerna til Aves 
pelagicas. Detta bor dock ej forllås fä llrångt 
om hanne, fom de ofriga, af h vilka en del 
näftan aldrig, och en del blott pä några mil 
nalkas flrånderna. Den fom fett deras hus- 
hållning , ftaJl knappt med Hr, Brisson fäga, 
at de fållan befoka kullerna. 
Om Grifslans kott och defs fmak åro fä 
rnånga, fom olika omdömen, Pä Ferro anfes 
hon for en ganfl^a god ftek. Debes. Åfveu 
fä i Norrige. PoNTorp, Ungarne anfes for 
fete och möre pä Island. Olafsen, I en Aca- 
demifl^ Afhandling, anför Hr. Prof, m,m. Gadd, 
at Finflie Bonden upföker ungarna, innan de 
fjelfve begynna föka ftrömming, dä de blifv^ 
tranige och oangenäme. Hår fager Skärkarlen, 
at foglen år torr och feg. I fjelfva verket 
fmakar han mindre tran än de mälte Sjö -fog' 
lar, ty man träffar ganfka foga fpäck imellaa 
hull och ftinn. De mätte fåledes vara fetare 
pä islands där fettet famlas och fmältesj famt 
berättas vara finare än Gås-fett. Foglens föda 
af fiil{ fäger dock, at defs kött, utan förväll- 
ning 
