204 178^* OEi. Noi\ Dec. 
up fom tegel, altid fä at vådret och foIcn fin- 
na åtkomft, och blifver Torfven fäledes flåen- 
de, tils den blir aldeles torr, dä den hemfores 
och lågges under tak, at nyttjas efter behof f). 
På flere orter, färdeles pä holmarna, bUr man 
varfe pä berg-kullarna, huru Torfven där år up- 
lagd i högar, af fkapnad fom en medelmättig 
korn-ftack, med perpendiculåra fidor, hvilka 
ofvantil gä tilhopa och göra en trubbig Conus. 
Detta fker at regnvatnet icke mätte (kada Torf- 
ven, fom dä långe kan fä blifva ftäende, til 
defs man får tid at afhåmta denfamma hem til 
fmahus. Merendels blir Torfven upfkuren en- 
daft på et eller tvä fpad-tags djup; men om- 
kring Götheborg finnas djupare Torfmoffar. — 
Pä et och annat ftålle, fäfom i Stenkyrke-Socken 
päTiörn, trampas Torf-jorden under vattens 
päftänkande, i en häla, til confiilence af en 
härd gröt, utbredes fedan pä marken öfver en 
tvår-hand tjockt, och efter någon torrkning ri- 
ftes med Torf-rift i fyrkanter r), hvilka efter 
fullkomlig torrkning åndteligen hemköras. 
I Wermeland äro pä fiere ftällen Torf-mofTar 
uptagne til Brukens nytta, och fkötas fäfom 
på andra orter. 
I Wepnanland,PdvAc\cs omkring Bredfjö-Bruk 
finnes god och faft; Brånn-torf, fom hämtas pä 
et djup frän 6 til lo fpad-tag; uptages i vijTa 
gropar til 5 a 8 alnars längd i fyrkant, och då 
de årotil grunden flairne, begynnes arbetet pä 
et annat llälle. Vid Vcftlanda Säteri linnes 
fnyckcn tilgäng af god Bränn-tori, o. f. v. 
Saadfi 
q) P. Kalms Bohusl. Ref. f. it7. 7) Tii ex. I aln 
länga, I qvarter breda och I qvarttT tjocka. 
