i78i- O^. Nov, Dec. a6^ 
Sådan ar procejfen med Torf-Jkäming i vara 
Landsorter. Jag ftall nedan före omnämna hu- 
ru Torf-fkorden förnåmligall kunde inråttas. 
Jag viil icke omtala, huru pä ätfkilliga orter, 
når ingen båttre tilgäng gifves, de bäfta ångar 
blifva, för at vinna något brånfle, jåmmerligen 
afflådde, och göras fäledes odugliga. I Sö- 
dra delen af Skäne, fär man ofta fe hela Gir- 
desgardar uplagde, fom en mur af grön Torf , 
merendels fiixmns höga och breda, at man där 
ofvanpä kan beqvämligen promenera. Torf- 
ven upfldres pä betesmarken til detta behof, 
och i agt tages, at den i yttra kanten år 3 å 
4 tvår-finger tjock, men i den nårmafte helt 
hvafs , hvaraf jorden efter Torf-fkårningen får 
utfeende af trappileg; men den Torf, fom låg- 
ges pä taken, öfveril på rygg-äfen, år jämn- 
tjock. Dä man befinnar at nyfsnåmnde går- 
desgärdar målle hvart fjerde är förnyas, kan 
man fluta til den ödeläggning, fom härigenom 
förorfakas. 
Det år nåftan otroligt^, huru mänga ftora 
fålt af god ång och betesmark bortfkåmmas en- 
daft för T ak -täckning. Man upföker altid de 
jämnafte och nog gräsbundne platfer, ty Torf- 
ven år pä fädana Hällen ftarkaft och båft at 
fkåra. Man brukar hvarken ftörre eller min- 
dre, ån en qvadrat aln, emedan de i fenare 
fallet åro för odryga , och i det förra fvä- 
ra at handtera. Til tak på en hel äbyggnad 
mans-hus, åtgär i det minlta 70 tjog, fom for- 
dra 1400 qvadrat alnar grås-vall. Man kan fä- 
ledes döma huru våra gräs-vuxne hedar pä fle- 
re orter blifva mcdfarne. Hvar och en äbo, 
fom har läglig tilgäng til Torf^ tåcker gärna 
