i78r. 0£t, Wov, Dec. 275 
foooide, ftimdom 10 til 12000 och flere, pä 
det fättet, at eld och luft kunna behörigen ver- 
ka , hvarefter förfares lika fom vid trå-kols 
Milorj men Torf- milan bör emot blås -vader 
förfes med en god (kårm af ris eller bräder, 
eljefl blifva kolen fvaga och lätta. En jämn 
ftybbning bör obferveras , och en noga uppafs- 
ning hällas, at elden icke far tilfålle at bryta 
ut. Ju torrare Torfven år, ju bättre kol. Hvart 
Torf-ftycke inkrymper fig åtminftone |» Vid 
Öfver-Sachfilka Torfven har man funnit, at 
6000 ftycken Torf kunna ungefärligen (kattas 
lika med 3 Tyfka klafter ved. Sedan kolen åro 
utftötte och färdige, brukas de til allahanda 
fmiden, lika med Bokträds-kol. De anfes gif-^ 
va en jämnare och varaktigare hetta, och vid 
Sachfifka Bergverken åro de i blandning med 
trå-kol nyttjade vid Masugnar. Likaledes fkall 
vara förfökt, at förråtta hela gjutningen med 
Torf-kol. Jag önfl^ar at närmare mätte utrö- 
nas, huruvida Metaller med Torf kunna be- 
hörigen fmältas. Med all flags Torf eller Torf- 
kol lärer det knapt kunna fke, utan at Metal- 
ierne dervid biifva Udande. Om Torfven pä 
det fättet arbetades och tilreddes fom i Hol- 
land, fkulle utan tvifvel de bäfta kol vinnas. 
I Weftphalen fmidas de fkarpafte Liar endaft 
med Torf-kol. I Sverige år det flere gänger 
förfökt, at med Bränn- torf räcka ut och fmi- 
da järn b). Både kolad och okolad, kan den 
T 3 med 
En St«ngjårns-Smedja och 2:ne Kniphamrar, drif- 
vas med Torf och Torf-kol vid Wåltianda Säteri i 
Weftmanland , hvarfore ock fmidet dår, enh'gt er- 
hållet Priviiegium, idkas fritt och utan någon afgift. 
Dår br'iiines åfveii Tak - och annat Tegel med Torf,, 
