10^ i?6j[. Apn ^aj. Jun. 
rora. A t dc phyflfke olåeenhetcrne , mifte til 
llrorre delen efterhand gifva fig , få fort fol- 
kers antal hinner okas, det år, få fort Svenfkä 
Landt- näringarna hinna tiltaea och utbreda fig, 
ar enligt bäde med theorie och årfarenhct. Den 
Öeconomifka delen af Frankrikes och andra Sta- 
ters Hiftorier vifa ofs, huru brift pä fadana äm- 
nen, fom nodvåndigaft hora til månnifkans un- 
derhåll eller nödtorft , kan upkomma , bella och 
pläga en Stat, midt under Naturens ymnigalle 
gifmildhet på famma åmncn> och at fadant kan ti- 
ma blott af mindre lyckligen tilftålde Öeconomi- 
fka och Politifka forfattmngar, tarfvar icke an- 
dra ån Hiftorifka bevis, och knapt lårcr nägonfin 
kunna vifas, at Phyfifka hunger- år, gjort mån- 
nilko-flågtct lika flor eller ftorre (kåda, ån dc 
Politifka. Så fnart de hinder, fom ånnu kunna 
ligga vär folkökning i vågen, få vil fom de, 
hviika upvåcka hos våre arbetsföre Landsman en 
florre hug at ofvcrgifva FådernesUndet, ånatblif- 
va qvar, och betala Staten fin upfoftrings om- 
koftnad med fitt arbete j det år med ct ord : la 
fnart vår Stats välmåga blifvcr få allmän , at jäm- 
te befkydd under Lagen, ingen arbetande med- 
lem, if^rån den hogila til den rmgalle, det vare 
fig i Stad eller på Landsbygd, behofver trycka.^ 
af brifl: på de åmnen, fom nödvändigt hora til 
lifvcts unacrhåll, fåfom foda och kläder: få fnart 
det händer, fä bäde vil och kan vår folkhop tiU 
våxa och trifvas hemma, och då torde til åfven- 
tyrs vara flåfta öeconomifka fvärighcter af lig 
fjelf forfvinna, i den mon,fom vår folkhops tilta- 
gandc antal hinner fatta ofs i fkick, at emottaga 
mera uplysnlng, bättre ordning och ct ftorre Na- 
turens eget bitrådc i näringarnas drifvandc. §. 
