kunde uträkna timan på dagen , dä Solens"F6r* 
morkelfer fkulle börjas och ilutas , pä h vilka or- 
ter de fkulle blifva fynliga, och huru i:ny eket af 
Solen fkulle bärtfkymas pä hvar ort. Atfkilliga 
ftorre och mindre ojämnheter, få val i Solens 
fom befynnerligen i Minens rorelfer, hafva van|: 
fä Vydlame och inveklade 5 at A flronomerne ic- 
ke ens ånnu förmått utreda dem alla. Solens For- 
morkelfer hafva ock längt ftorre fvärigheter, ån 
Månens. Den fenare mifter verkeligen fit lånta 
ljus, och defs formorkelfc fyncs pl en gäng famt 
lika flor på alla orter, dar Månen år ofver hori- 
sonten ^ dårfore behofves ej mer ån en uträkning 
for alla orter, allenafl Meridian - flcillnaderne i 
akt tagas. Men nied Solens Formorkelfer för- 
håller det fig helt annorlunda: de åro olika til 
tid och floriek pä olika orter, altfä raäfle får- 
fkild uträkning göras for hvar ort. Därtil for- 
dras, at nogare känna Manens Parallaxis famt 
orternas Geographifka belägenhet, ån det kunde 
väntas af den tidens Aftronomer. 
Chaldeerne • och de Egyptilke Pråflcr Toro 
flitige at obfervera. De förre fågas hafva upvift 
for Kon. Alexandep. M. når han intog Baby- 
lon, en längd af Formorkelfer for 190^ är tilba- 
ka: altfä IkuUc den äldfta varit ©bferverad foga 
mer än 1 00 är efter fyndafloden. Men det oack- 
tadt, har ingen, fä vida ofs år bekant, riktigt 
uträknat någon Sol-formorkelfe forr än TiiALEg , 
cnaf de äldfce Grekiflce Vife, hvilken fade för- 
ut den Totala Formorkelfen , fom i hans tid of- 
vcrgick Mindre Afien, Ö03 är for Christi Fö- 
delfe. 
L 3 At 
