17^4' J^l- Aug. Sept* 167 
\ teh af Jordens Hemifphserium jjk men har han na* 
gon Latitud, fä tager flcuggan fin väg närmare 
Jordens Norra Pol , om Latituden år Nordlig, 
men ät den fodra, om hon år fydlig. De orter 
pä Jorden, fom åro belågne dar fkuggan går of» 
I ver , lida Total Formorkelfe 5 men pä fidorna 
I rundt omkring flåcken eller den morkafle fkug- 
gan, år en mindre mork, fom kallas half-fl ugga, 
emedan allenafl en del af Solen dar bart fky mes. 
Ju längre ifrån flåcken, defs fv ägare blir half-: 
fkuggan , til des pä et vifst affländ alsingen fkug^ 
ga märkes , och f äledes ej heller nägot af For- 
morkelfen år fynligt. Haraf år lått at begripa, 
hvarfore Solen en och famma ftund fynes förmör- 
kad pä en ort, men mer, mindre eller alsintet 
pä andras famt hvarfore Pormork elfen redan år 
ilutad pä en ort , når hon ån päflär eller cj boqat 
pä en annan, och fä vidare. 
Om Manens Latitud vid Nytånningen år flor-i 
re ån defs Parallaxis horixontalis , eller Jord-klo- 
tets haUva Diameter fcdd ifrån Månen, fom år 
vid pafs en grad , få blir den gängen ingenilåds 
pä Jorden nägon Total Sol- formorkelfe. Är La- 
tituden florre ån fumman af Jordens , Solens och 
Månens halfva Diametrar, hvilka tilhopa utgöra 
ungefärligen \^ grad, fä gar jåmvål Månens half- 
ftug^a Jorden aldeles förbi, och blir f äledes icke 
ens någon Partial Formorkelfe nägorflådes; pä Jor- 
den. 
Den omtalta Flåcken eller morkafle fiuggan 
år ej i alla Formorkelfer lika flor : ty Solen och 
Månen åro e] altid lika långt ifrån Jorden, och 
fynas dårfore ej altid lika ilora. J flutet af Ju- 
L 4 nio 
