len oftare ån Manen > niien det oaktadt , åro 
flera Mån - formorkelfer fynliga pä hvar ort. 
Vid Sol - formorkelfer märkes foga fkilnad 
på dags-ljufct, innan Solen år mer ån half be- 
ta ckt j och det plågar vara ljuft nog, til defs hon 
aldeles f6rfvinner,dä det i ognablicket tvär-mork- 
nAr, likfom dä et Ljus haitigt flocknar. Lika 
hrJHgt kommer dagen iJ^en, når Solen äter bör- 
jar framtitta. Håmies ftcen år fä ftatkt, at cä 
liten del dåraf gifver tilråckeligt ljus. Under 
Totala Formorkelfer plågar ej blifva fullkorn- 
ligen mörkt, fåfom om natte- tid > det ofver- 
biefna dunkla ljufet torde til en del hårrora af 
det befynnerliga matta &en , fom endall vid 
fädana tilfållen plågar omgifva Manen, liknan- 
de en krans med rågnbäge - fårgor , om hv^irs 
or fak man ej ånnu åget full vifshet, 
l . Obfervationer pä Formorkclferna gifva an^ 
I ledning til förbättring uti Theorien om Solens 
och Manens rorelfer : de tjåna ock til beMmman- 
dc af Orternas GeographiikaLongituds-^eller Me- 
ridian -fbilnader. Når Formorkelfer nämnas uti 
gamla Hiftori^n , gifva de llor uplysning uti 
Tideräkningen , och vifa hvad tid vifla händeK 
fcr fig tildragit3 hvarpä den af Thales för- 
kunnade^ år et prof^ Kunfkap i Aftronornien, 
, men befynnerligen om Formorkelfcrne, har myc- 
ket bidragit til .Chriitna Religionens utbredan- 
de i fenare tidq'5 ty fedan Miffionairerne dåri- 
I genom förvårfv^at fig högaktning hos de okun- 
niga folk bilagen, hafva de himmelftc fannin^ 
gar pä dem gjordt fä mycket ftorre intryck, 
Hvad 
