17^4- Jul. Aug. Sept. 213 
got annat fårflcildt bruk eller ha^fnings - f ått , 
ailenaft man ej läter beta den f ädde våplingen 
det året 5 fedan fåden år inbärgad. 
Året dårpä får man birga våplingen z el- 
ler i gSnger om foramarens men ej forrån al- 
la blommor åro val utfpruckna, Vil man haf- 
va fro til iiytt utfåde, fä låter man våplings- 
blommorna val mogna vid andra Ikorden, Man 
kan ock dårtil befpara någon del af den be- 
fådde våplings-åkren, fom man låter mogn* 
til fro, och bårgar det ofriga fä fnart våplin- 
gen blommar. 
At fä defto omnogarc och tidigare flcord^ 
Ikal man om våren i god tid, då man årnar 
bårga om fommaren, käfta aika ofver våplings- 
äkren. Uti Flandern bmkas måft Torf-a/ka, 
fom kommer upfqre ftrommarne ifrån Holiandj 
gemenligen til loo quadrat-- ftånget, (ftängen 
til 20 mnflca fot räknad) 4 fåckar alt a, a 8, 
Boideaux Parifer-mått hvardera (då i. Boif- 
feau kan raknäs til något mer ån en Svenflc 
kappa) 5 fäledes å 3Ö kappar pä et åkerfält 
af 180 qiiadrat ftångcr. Af trå-afta fordras nå-* 
got mera: altan ofverftros 5 fä fnart våplingen 
boijar vifa fig. 
Man kan i tvånnc år å rad få full Itord 
dåraf, om man åfven ofverfcror afta den an- 
dra våren, och ej låter beta om höften. Kanfkc 
ock jidje året, om jorden år mycket god. 
Men i Flandern brukas det fådet ej glrna mer 
ån z år ä rad 5 och nar man vil upplöja jor- 
gen til hvete eller råg^fådc, få kan denna väp- 
ung forft af betas 5 hvaraf allahanda fläkt -krea- 
O 3 tur. 
