266 Ö6t. Noy. Dec. 
ende uti glafen, har aldrig någon dylik våxt dår- 
af velat upkomma, och dä den utur andra gla^ 
blifvit ditlagd, har den forr ruttnat ån fåft lig. 
Men fyllas dåremot glafen , och ater tomas nSgra 
gånger om dagen, och den lilla qvarhångande 
våtlkan får rinna ned , famt uti lagom varmt rum 
fmäningom utdunfta 5 har det åfven med helt nya 
"glas vällyckats, at dåruti frambringa den famma. 
Jag har ej bordt fortiga defTa, ehuru ringa, om ftån- 
digheter, och vil, efter det jag fålcdcs anmärkt^ 
nårmarc befkrifva fjelfva växten. 
Sedan uti de djupafte fårornc börjat vifa fig 
et hvitaktigt flem eller fediment, och dåraf med 
en fin fpets uphåmtas en liten prick , förcMlle» 
denfam ma , under ftorre Microfcop , en brunaktik 
något fibros och grynig mofTii, hvarifrån en hop 
jåmna och hvita fpiror fticka fig up. Äro defla 
litet mera for fig komna, foreftålla de en tåt och 
ymnig gråstorfva, hvarpå foga annat ån fpetfarne 
tydeligen urfkiljes (Tab. VIII. Fig. i.). Likvål 
finnas de enkla iHnden , dä torfvan fonderdelas , 
redtin på åtflcilligt fått ramificerade (Fig. 
Imedlertid tiltager växten i långd, och finnes in- 
om fex til tio v eckor Uplupcn til vid pafs två 
linier, fom år det langfta lag nonom funnit. Dea 
blir då tydelig for blotta ögonen, och forcflillcr 
cn liten tått bcråxt fkog vid glafets botten (Fig. 
f .) Denna bcftår af en myckenhet enkla llånd, 
hvilka utmed hvaraiidra upvuxit, och under Mi- 
ci^ofcopcr, fom aggrandera i f o til 200 gånger 
Diametern, finnas af följande bcfkaffenhct. 
Sjelfva StcmrKCK (Caiilis) u^fkjuter hel rak och 
enkel, år rund, och gifver itraii fig många gre- 
nar 
