t76i. Jul. Aug. Scpt. 171 
Ju långrc ifrån fafta landet, defto ordcnteligare 
och jämnare håller fig vinden både i direéiion och 
ftyrkaj men d^ar ftora oar och land- ftråckningar 
moca och hindra luftens fria ftromande, får vå- 
<llret någon annan direktion närmare til Nerr och 
Söder, ja ock undertiden til N W, ochSWJivil- 
ken det på et och famma ftåilc, behåller, med 
ringa förändring, hela eller halfva året, undantagan- 
de nårmallin vid ftranderne, hvarcft viadarne åro 
mcraforånderlige. Dock år undertiden lugnt , jåm- 
vål ute på fria Hafvet, dar Oilliga vinden vanli- 
gen bläfer: dar vankar ock då och då någon hä- 
ftig ftorm eller Orcan, hvilkcn ej följer något 
vifst våderftrck. 
Det har långe varit en fvår fråga, hvaraf den 
beftåndige Oflligc vinden uti de asquatorilkaHaf" 
ven fororfakas? Sedan man blcf forviffad, at Jor- 
den hvart dygn rullar omkring fin Axel, trodde? 
man i forftonc, at knuten därigenom kunde up- 
lofasj ty man toreftålde fig, nt då Jorden vånder 
fig ifrån Wefter tilÖller, Ikulle luften ej hinna 
följa iå fort, fom hon går undan, utan blifva li- 
tet efter , och f åledes fa en rorelfe ifrån Öfter til 
Wefter. Men om berorcje vind hade fadant ur- 
fprung, {kulie han altid gå for full Öftan: defs- 
utom år nu genom flera fkål bcvifiigt, at luft- 
kretfen tått åtföljer Jorden, både uti dcfs da- 
geliga ©ch ärliga omlopp. Den fortråfFelige Än- 
gelfke Aftronomen Halley, fedan han noga ut- 
forfkat denna Vindens förhållande, viftc åndte- 
ligen, år i^8<5, huru alt tyckes kunna utredas C^). 
L 3 lag 
(*) Se defs Account ef the Trade- IVinds ^ uti Philof. 
-v Transaél. N:o 183. Jåmf. MufTchcnbroeks Iniedn. 
til Naturkunn, Cap. 41. 
