i76i* Jul. Aug, Sept^ 173 
LinicD* Det år bekant, at Solen och Månen 
med deras tryckning, attraftion eller Gravita- 
tion på Hafvet, icke allenaft fororfaka en dage- 
lig Ebb och Flod ( ^ ) , utan ock en ftåndig ftrom 
ifrån Öfter til W efter uti Hafvet. Nyfsnåmdc 
Horc Mathematicus har bcvift, at Solen och Må- 
nen miåc hatva en dylik verkan på Luft-kretfen» 
Man finner vid minfta eftertänka, at de af 
Halley och D'Alembert upgifne allmånne 
orfaker til den beftåndiga OftHga Vinden , måftc 
hafva ftorfta verkan nårmaft Linien, men fcdan 
alt mindre, ju närmare Polerne, Vid 30 grader 
ifrån Linien, ar deras verkan redan fä fvag, at den 
ofta ofvervåldigas af andra orfaker , fom ej deter- 
minera Luftens rorelfe til något vifst våderftrek: 
dåriore börja vindarnc dar blifva obeftåndige. 
Dock år troligt, at om Jorden vore ofveralt bc- 
tåkt med Haf, IkuUe uti det Norra Hemifpherio 
Nord-Oftlig och Nordliga men i det Södra Syd- 
Oftlig och Sydlig vind alleftådes hafva ofverhan- 
den, eller oftare blåfa ån något annat vader. 
Men på fafta Landen, under fjelfva Linien, åro 
Vindarnc pbcftåndige och nåftan dageligen for- 
ånderlige, (åfom hos, ofs. Uti Indifka. Hafvet, 
ehuru Linien ftryker därigenom , år dock Syd- 
Oftliga Vinden ej beftåndig pä andra ftållen , ån 
imellan 6r\ Madagafcar och nya Holland, under 
i o graders Sydlig Latitud och dårofver til 30,. 
Närmare under Linien i famnia Haf , hvilkct ock 
år närmare Afiatilka kuften och Öarne, bläfer 
Syd -Oft allenaft i fex månader hvart är , råkna- 
L 4 de 
{♦) Se K. Vet. Acad, Han4K för år 1755, 5 och 4 
quart. famt 1754, 1 quart. 
