238 xy6i. Jul. Aug, Sept^ 
na, fafora fmittofama farfotcr ibland bofkapen 
1 djur-riket. Tall-och Eneris kunde val ock bru- 
kas til Lin-land j men det år mera obåkligt och 
mindre barrigt. 
Pa det inkafb, fom blifvit gjordt emot Lin- 
åkrars rifande , nämligen, ac äkren och Linet då 
ej Tynas kunna få bcqvåmligen renfas ifrån ogrås, 
fom eljeft fker och nödigt år, fvarar jag i :o : at om 
Lin-åkren . forr ån fröet utfås, val renfas, fåfom 
fig bor, från andra våxners rötter , och Lin-troec 
ifrån ogrås tron •, har man liten eller ingen olågen- 
het at befara af ogrås i Lin-landet. Fröets rens- 
ning fkerbåft med en lagom finvåf-fked, et Lin- 
tros-fåll, eller ock et vått klåde , fom dragés 6f- 
ver Lin-froet. Jag har funnit det fke med minfta 
befvår, om Lin-froet i några år forvaras uti fina 
torra och rengjorda knoppar, eller ock tilhopa 
med kroffad Lin-ljung: ty dä bårtmifta ogrås- 
froen deras lifaktighet, men Lin-froet blir båttre» 
2:0, Granris utbredt pa Lin-landet, ftraxt efter 
fäningen, har den formon med fig, då f aningen 
fkedt i medelmåttig torr jord, at troct fnartgror 
och Linet upvåxer inom några dagar jämt ofver 
alt: hvaraf händer , at ogrås forqväfves eller fir 
ringa framgång. Når det jämnare upvåxer, blir 
det jämnare moget, hvaraf man får mera jåmn- 
godt tro til annat utfåde: mera jåmnmoget Lin 
tager jåmnare rota, och blir ftarkare j hvaraf man 
åter fer risningens nytta. Den fom tviflar harpa , 
gifve akt på en orifad Lin-aker, då torka infaller 
efter utfäningen få lårer han blifva varfe , huru 
ojAmt fröet upkommer, fornt ej forr ånhela må- 
WLiden efteråt. 5:0. Om ändock något ogrås in- 
iinner fig på Lin-landet, kan det lika lått och på 
fam- 
