6c 17S0. ^an. Febr. Älart. 
ic) Tom-pat-Curimiiu, d. ä. Tre blads Canel, 
hvars blad fågas emot fpijtfen dela fig i 
tre delar. 
Canel-tråden 5 fom fkaJas, hafva hårtils vu- 
xit och våxa ånnu til ftörfta delen uti fkogar- 
ne vilde, utan konftens åtgärd. Europeerne 
hafva trott och Cingaleferne päliått, at god 
Canel altid borde våxa vild, lemnad åt fig fjelf, 
och at den planterad, livarken ^^u]le tritvas 
eller blifva ågta. Tråden fortplantas pä det 
fått, at Ceilonfka Skatorne åta mogna bår, 
-(hviikas kärnar i deras mage ej fmålta), och 
ledan utplantera dem här och dår i fkogarne. 
Foglarne hafva derfore aldrig blifvit fkutne, 
utan fridlyfte, och troddes, at detta planterings- 
fått fornåmligaft bidroge til Canelens tilkom- 
nrande godhet. Denne fordom rädde, til flu- 
tet af detta Seculi Sextio-tal, dä nu varande 
Gouverneuren, Herr Iman Wilhelm Falk, 
började i fmått forfoka at med konlt odia up 
Canel-tråden. Båren blefvo dä fädde, fom vål 
och fnart upväxte, men hade det odet, at 
plantorna efter någon tid bortvifsnade och ut- 
gingo. När orfaken härtil noga efterfpanades, 
•befans, at Ceilonefer, (fom draga lin profit af 
Canel-fkalningen i fl^ogarne, och ogärna fägo 
defs plantering , fom med tiden ll^ulle gora 
famlandet deraf vigare och beqviimligare) nat- 
tetid hcmligen hade begutit dem med varmt 
vatten. Sedan detta bedrageri bhfvit uptåckt, 
"lät Gouverneuren åter plantera, i början af fjut- 
tio-talet, flera bär och pä flera rtällcn , både i 
fmart och Itort, hvilka upvuxit, trifvas väl, 
och hafva redan kallat af lig flera Cancl-lkörder. 
Cane- 
